24.3.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 132/105 Štvrtok 7. októbra 2021
O. keďže škandál týkajúci sa spywaru Pegasus ukázal, že veľké množstvo novinárov, aktivistov za ľudské práva, volených zástupcov a ďalších občanov EÚ bolo špehovaných; keďže rôzne štátne subjekty ako Rusko, Čína a Severná Kórea sa pri presadzovaní politických, hospodárskych a bezpečnostných cieľov zapájali do škodlivých kybernetických činností, ktoré zahŕňali útoky na kritickú infraštruktúru, kybernetickú špionáž a hromadné sledovanie občanov EÚ, organizovanie dezinformačných kampaní, šírenie malvéru, obmedzovanie prístupu na internet a fungovania informačných systémov; keďže takéto činnosti sú v rozpore s medzinárodným právom, ľudskými právami a so základnými právami EÚ a predstavujú ich porušenie a zároveň ohrozujú demokraciu, bezpečnosť, verejný poriadok a strategickú autonómiu EÚ, a preto si vyžadujú spoločnú reakciu na úrovni EÚ, napríklad prostredníctvom rámca pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ, ktorá bude zahŕňať použitie reštriktívnych opatrení zo súboru nástrojov kybernetickej diplomacie EÚ; P. keďže Rada sa rozhodla 30. júla 2020 po prvýkrát uložiť reštriktívne opatrenia voči jednotlivcom, subjektom a orgánom zodpovedným za rôzne kybernetické útoky, ako aj voči jednotlivcom, subjektom a orgánom do nich zapojeným, a to s cieľom lepšie predchádzať a zamedzovať škodlivému správaniu v kybernetickom priestore, odrádzať od neho a reagovať naň; keďže právny rámec pre režim sankcií EÚ za kybernetické útoky bol prijatý v máji 2019; Q. keďže pripisovanie zodpovednosti je hlavným prvkom kybernetickej diplomacie a stratégií na odrádzanie od kybernetických útokov; R. keďže v posledných rokoch sa spolupráca medzi EÚ a NATO zintenzívnila vo viacerých oblastiach vrátane kybernetickej bezpečnosti a obrany, a to v súlade so spoločným vyhlásením EÚ a NATO z roku 2016; S. keďže správy o konsenze skupiny vládnych expertov OSN z rokov 2010, 2013 a 2015, ktoré schválilo Valné zhromaždenie OSN, predstavujú všeobecný normatívny rámec pre kybernetickú stabilitu, ktorý pozostáva z uznania toho, že v kybernetickom priestore sa uplatňuje existujúce medzinárodné právo vrátane Charty OSN v celom jej rozsahu, ako aj jedenásť dobrovoľných nezáväzných noriem zodpovedného správania sa štátu a opatrenia na budovanie dôvery a kapacít;
Stav spôsobilostí EÚ v oblasti kybernetickej obrany 1. zdôrazňuje, že spoločná politika kybernetickej obrany a úzka spolupráca na úrovni EÚ na vytváraní spoločných, ako aj lepších spôsobilostí v oblasti kybernetickej obrany predstavujú základné prvky rozvoja prehĺbenej a posilnenej európskej obrannej únie a vyžadujú si komplexný súbor technických, strategických a operačných schopností; poznamenáva, že kybernetická obrana sa vzťahuje na činnosti, nástroje a procesy, ktoré zodpovedajú medzinárodnému právu a sú v súlade s ním, ktoré zahŕňajú vojenské aj civilné prvky a ktorých cieľom je okrem iného chrániť komunikačné a informačné siete SBOP a misie a operácie SBOP a pomáhať členským štátom; zdôrazňuje naliehavú potrebu vyvinúť a posilniť spoločné i národné vojenské spôsobilosti v oblasti kybernetickej obrany; 2. pripomína, že bezhraničný charakter kybernetického priestoru, ako aj značný počet a narastajúca zložitosť kybernetických útokov si vyžadujú koordinovanú reakciu na úrovni Únie vrátane spoločných podporných spôsobilostí členských štátov a podpory členských štátov vyjadrenej opatreniam zo súboru nástrojov kybernetickej diplomacie EÚ, ako aj intenzívnejšiu spoluprácu medzi EÚ a NATO vychádzajúcu zo vzájomnej výmeny informácií medzi tímami pre zvládanie kybernetických kríz, z výmeny najlepších postupov, zintenzívnenej odbornej prípravy, výskumu a cvičení; 3. víta politický rámec EÚ pre kybernetickú obranu (CDPF) ako nástroj na podporu rozvoja spôsobilostí členských štátov v oblasti kybernetickej obrany; zdôrazňuje, že preskúmanie v rámci CDPF by malo v prvom rade viesť k poukázaniu na existujúce nedostatky a slabé stránky, pokiaľ ide o vojenské štruktúry EÚ a vnútroštátne vojenské štruktúry; podčiarkuje potrebu posilniť koordináciu medzi inštitúciami, agentúrami a orgánmi EÚ, medzi členskými štátmi navzájom a s nimi, ako aj s Európskym parlamentom, aby sa zabezpečilo, že aktualizovaným rámcom CDPF sa dosiahnu ciele EÚ v oblasti kybernetickej obrany; 4. vyzýva ESVČ a Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi ďalej rozvíjali komplexný súbor opatrení a súdržnú politiku bezpečnosti IT s cieľom posilniť odolnosť, ako aj vojenskú koordináciu v oblasti kybernetickej obrany; naliehavo žiada o posilnenie spolupráce s tímami reakcie EÚ na núdzové počítačové situácie (CERT-EU) s cieľom chrániť siete využívané všetkými inštitúciami, orgánmi a agentúrami EÚ, a to v úzkej spolupráci s riaditeľmi pre informačné systémy v rámci príslušných subjektov, a o zintenzívnenie komunikácie inštitúcií, orgánov a agentúr EÚ s členskými štátmi; vyzýva Európsky parlament, aby zabezpečil svoju účasť na výsledkoch CERT-EU s cieľom zabezpečiť úroveň bezpečnosti IT, ktorá