C 132/6
SK
Úradný vestník Európskej únie
24.3.2022
Streda 6. októbra 2021
X.
keďže EÚ predložila v rámci Európskej zelenej dohody pevné ekologické záväzky a ciele, ale celková ekologická stopa EÚ zostáva vysoká, čo má negatívne dôsledky na životné prostredie v rozvojových krajinách; keďže cieľom stratégie EÚ v oblasti biodiverzity je dosiahnuť do roku 2050 situáciu, v ktorej budú všetky svetové ekosystémy obnovené, odolné a primerane chránené, a vyjadruje odhodlanie plniť cieľ ukončiť do roku 2050 v súlade s Agendou 2030 pre udržateľný rozvoj, vymieranie druhov zapríčinené ľudskou činnosťou, pričom sa bude riadiť medzigeneračnou zodpovednosťou a zásadou rovnosti vrátane dodržiavania práv a plnej a účinnej účasti pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít; keďže stratégia EÚ a jej členských štátov na podporu rozvojových krajín by mala byť navrhnutá tak, aby predvídala účinky zmeny klímy a straty biodiverzity;
Y.
keďže biodiverzita má zásadný význam pre potravinovú bezpečnosť, dobré životné podmienky ľudí a rozvoj na celom svete; keďže medzi prínosy, ktoré ľudia získavajú z ekosystémov, patrí okrem iného čistenie vody a ovzdušia, kontrola škodcov a chorôb, opeľovanie plodín, úrodnosť pôdy, genetická rozmanitosť, zásobovanie sladkou vodou, ochrana pred povodňami, sekvestrácia uhlíka a odolnosť voči zmene klímy; keďže v lesoch sa nachádza viac ako 75 % svetovej suchozemskej biodiverzity a od lesných zdrojov závisí obživa viac ako 25 % svetovej populácie; keďže pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na oblasti nerovnosti medzi agropotravinárskymi systémami a na nevyhnutnosť prispôsobiť a zlepšiť udržateľnú produkciu drobných poľnohospodárov v rozvojových krajinách, transformovať agropotravinárske systémy a preorientovať poľnohospodárstvo na udržateľnosť klímy;
Z.
keďže osobitná správa IPCC o zmene klímy a pôde z 8. augusta 2019 ukazuje, že pôvodné obyvateľstvo sa dlhodobo prispôsobuje premenlivosti klímy, na čo využíva svoje tradičné znalosti, ktoré zvyšujú jeho odolnosť;
AA. keďže osobitná správa IPCC o oceánoch a kryosfére v meniacej sa klíme z 24. septembra 2019 rovnako poskytuje dôkazy o výhodách kombinovania vedeckých poznatkov s miestnymi poznatkami a s poznatkami pôvodných obyvateľov v záujme zabezpečenia odolnosti;
AB.
keďže článok 8 písm.
j) Dohovoru o biologickej diverzite zaväzuje štáty, ktoré sú jeho zmluvnými stranami dohovoru, rešpektovať a zachovávať znalosti, inovácie a postupy pôvodných a miestnych komunít, ktoré sú dôležité pre ochranu a udržateľné využívanie biologickej diverzity; keďže však Dohovor o biologickej diverzite neobsahuje výslovné uznanie ľudských práv pôvodného obyvateľstva;
AC. keďže Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) odhaduje, že na celom svete došlo k strate približne 75 % genetickej diverzity rastlín, pričom 75 % svetových potravín sa v súčasnosti produkuje len z 12 druhov rastlín a piatich druhov zvierat, čo predstavuje vážne riziko pre celosvetovú potravinovú bezpečnosť;
AD. keďže strata genetickej diverzity, najmä nahradzovanie miestnych, dobre prispôsobených plemien, zvyšuje zraniteľnosť voči škodcom, chorobám a zmenám životného prostredia vrátane zmeny klímy; keďže globalizácia trhu v poľnohospodárstve je posilňujúcou hnacou silou takejto erózie poľnohospodárskej biodiverzity, čo znamená menšiu schopnosť inovovať a prispôsobiť sa zmene klímy;
AE.
keďže podľa odhadov spôsobuje 30 % hrozieb, ktorým sú vystavené druhy na celom svete, medzinárodný obchod;
AF. keďže nezákonné obchodovanie s voľne žijúcimi druhmi a nezákonné obchodovanie s drevom a surovinami môže urýchliť degradáciu a ničenie biodiverzity v krajinách so slabými inštitúciami a environmentálnymi predpismi;
AG.
keďže oceány sú obrovské zásobárne biodiverzity a primárny regulátor globálnej klímy; keďže ich ochrana je rozhodujúca pre udržateľný rozvoj a odstránenie chudoby, pretože poskytuje udržateľné živobytie a potravinovú bezpečnosť miliardám ľudí; keďže znečisťovanie morských ekosystémov plastmi je celosvetový aj miestny problém, ktorý môže mať vážne dôsledky pre voľne žijúce živočíchy, hospodárske činnosti a ľudské zdravie v rozvojových krajinách; keďže rozsah tohto znečistenia sa výrazne podceňuje a pretrvávajú medzery v poznatkoch, najmä pokiaľ ide o vplyv na pobrežnú pôdu a komunity; keďže podľa nedávnej správy Programu OSN pre životné prostredie s názvom Neglected: Environmental Justice Impacts of Marine Litter and Plastic Pollution (Zanedbávané: Vplyv