C 132/84
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
24.3.2022.
Trešdiena, 2021. gada 6. oktobris
kontaktu ar vadošajiem politiķiem, nodrošinātu ārpolitikas un drošības politikas jautājumu sistemātisku apspriešanu un koordinēšanu; pieprasa spēcīgu ES vadību un efektīvu koordināciju ar ASV, lai dotu pretsparu ierosmēm mainīt valstu robežas un arī līdzīgām iekšzemes iniciatīvām, kuras padziļina etnisko šķelšanos un segregāciju, un lai risinātu problemātiskos jautājumus, kas saistīti ar Ķīnas ieguldījumu un finansējumu reģionā un ar attiecīgo ietekmi uz demokrātisku pārvaldību un vidi; uzsver, ka cieša ES un ASV sadarbība un koordinācija ir nozīmīga cīņā pret valsts nozagšanu, korupciju, organizēto noziedzību, ārēju iejaukšanos un uzbrukumiem plašsaziņas līdzekļu brīvībai, kā arī lai veicinātu tiesiskumu, pamatīgas reformas, labas kaimiņattiecības un samierināšanos un vieglāk sasniegtu eiroatlantiskās integrācijas mērķi; uzsver ES vadošo nozīmi Serbijas un Kosovas attiecību normalizēšanas procesā;
93. uzsver, ka tas ir abu partneru interesēs — atbalstīt ilgtermiņā nepārejošu mieru, stabilitāti, noturību, demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu Dienvidkaukāzā; atzinīgi vērtē ASV iesaisti reģionā sadarbībā ar ES, cita starpā arī tādos mehānismos kā EDSO Minskas grupa;
94. aicina ES un ASV kopīgiem spēkiem strādāt pie tā, lai novērstu pastāvīgo un aizvien augošo apdraudējumu, kas skar kultūras mantojuma aizsardzību un saglabāšanu, un tādēļ cita starpā vērsties arī pret kultūras mantojuma kontrabandu, jo īpaši konfliktu zonās; mudina enerģiski īstenot stratēģiju, kas ietver sabiedrības intensīvas informēšanas kampaņas, neidentificētu senlietu nelikumīgas tirdzniecības vispārēju nosodījumu, vienota rīcības kodeksa izveidi attiecībā uz kultūras objektu aizsardzību un kas sekmē dažādu tiesībaizsardzības iestāžu plašāku sadarbību un cita starpā arī tūlītēju informācijas apmaiņu starp valstu izlūkošanas dienestiem, kā arī izvērstāku sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm un mākslas un arheoloģijas nozares pārstāvjiem;
95. atzīmē, ka Ķīnas ekonomiskā ietekme, ģeopolitiskā vara un dažādas Ķīnas spēka projekcijas izpausmes, kā arī militārā jauda valsts autoritāro pārvaldības sistēmu ir pretstatījusi rietumu pārvaldības sistēmām, kuru pamatā ir liberālas demokrātiskas vērtības; atgādina, ka ar iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš” un darbojoties kibertelpā, Arktikas reģionā un Āfrikā Ķīna ir vairojusi savu klātbūtni gan starptautiskā mērogā, gan Eiropā; šajā sakarībā uzsver, ka Ķīna ir kļuvusi ne vien par sistēmisku sāncensi un konkurentu, bet arī par svarīgu partneri daudzu globālu problēmu risināšanā; ir pārliecināts, ka transatlantiskā pieeja attiecībām ar Ķīnu ir vislabākais veids, kā nodrošināt mierīgas, ilgtspējīgas un savstarpēji izdevīgas ilgtermiņa attiecības ar Ķīnu; šajā ziņā atzinīgi vērtē to, ka nesen ir atsācies vispusīgs ES un ASV augsta līmeņa stratēģiskais dialogs par Ķīnu, un uzskata, ka tam būtu jākļūst par vienu no galvenajiem mehānismiem, ar ko mums veicināt interešu kopību un pārvarēt viedokļu atšķirības, kā arī izvērtēt ES un ASV iespējas daudzpusējās struktūrās strādāt ar Ķīnas Tautas Republiku pie tādām kopīgām un globālām problēmām kā klimata pārmaiņas, ar veselības apdraudējumu saistītie riska faktori, cilvēktiesību ievērošana, kibertelpa, bruņojuma kontrole, ieroču neizplatīšana, kā arī jaunas un revolucionāras tehnoloģijas; uzsver, ka šim dialogam ir nepieciešama spēcīga parlamentārā dimensija; prasa izstrādāt plašu politikas instrumentu klāstu un gadījumos, kad tas iespējams, censties rast transatlantisku sinerģiju, lai veidotu attiecības ar Ķīnu; šajā ziņā uzsver, ka gan ES, gan ASV ir nopietnas bažas par sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā, un tas jo īpaši attiecas uz uiguru kopienu; ir stingri pārliecināts, ka attiecībās ar ĶTR — gan divpusējās, gan citāda formāta — vienmēr ir jāiekļauj kopīgu demokrātisko vērtību nosargāšana un popularizēšana un ka visās daudzpusējās programmās kā galvenais elements ir jāiestrādā pilnīga starptautisko tiesību ievērošana un cilvēktiesību aizsardzība;
96. akcentē nepieciešamību izvērtēt, kurās jomās var veidoties konverģence un ir iespējama sadarbība un labāka koordinācija un konsultēšanās starp ASV un ES jautājumos, kas skar Ķīnu, lai tādējādi nepieļautu saspīlējumu transatlantiskajās attiecībās — līdzīgu tam, kāds izveidojās pēc trīspusējā ASV, Apvienotās Karalistes un Austrālijas drošības pakta (tā dēvētā AUKUS), kuru šīs savienības puses noslēdza, neapspriežoties ar ES sabiedrotajiem —, un tas jo īpaši attiecas uz cilvēktiesību un minoritāšu tiesību aizsardzību un uz saspīlējuma mazināšanu Dienvidķīnas jūrā, Austrumķīnas jūrā, Honkongā un Taivānas šauruma abās pusēs; uzsver, ka UNCLOS ir nozīmīgs juridiskais pamats konfliktu risināšanai; atkārtoti pauž atbalstu iniciatīvām par kopīgu savienojamību, arī ES nesen izziņotās stratēģijas “Globālā vārteja” struktūrā;
97. atzinīgi vērtē neseno progresu, kurš panākts saistībā ar ES stratēģiju attiecībā uz Indijas un Klusā okeāna reģionu, prasa šo stratēģiju — kas ir ES interesēs un augstākā līmenī celtu tās vērtības, — ātri un vispusīgi īstenot un vērš uzmanību uz to, cik nozīmīgs ir šis ģeogrāfiski stratēģiskais reģions, kurā atrodas transatlantiskajiem partneriem kopīgi demokrātiskie draugi un partneri, tādi kā Japāna, Dienvidkoreja, Austrālija un Jaunzēlande, arī Taivāna, un prasa veidot spēcīgāku ES un ASV partnerību un koordināciju attiecībā uz Indijas un Klusā okeāna reģionu; atgādina, cik svarīgi ir veicināt stratēģiskas attiecības ar ASEAN dalībniekiem un ar Klusā okeāna salu forumu (PIF);