24.3.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 132/81 Trešdiena, 2021. gada 6. oktobris
72. mudina abas puses apmainīties ar labāko normatīvo praksi; mudina ES un ASV turpināt sarunas par atbilstības novērtēšanu, tā cenšoties likvidēt finansiāli apgrūtinošus šķēršļus, kas nav saistīti ar tarifiem; uzsver, ka abām pusēm ir būtiski vienot un vadīt līdzīgi domājošu partneru koalīciju, lai panāktu, ka starptautiskās standartizācijas organizācijas vairāk izmanto transatlantiskos standartus; 73. aicina abas puses ar tirdzniecības palīdzību cīnīties pret klimata pārmaiņām un panākt augšupēju konverģenci; šajā ziņā mudina abas puses sadarboties, nosakot oglekļa cenas, un jo īpaši koordinēt oglekļa ievedkorekcijas mehānisma izstrādi, un mudina tās sadarboties, arī īstenojot efektīvus pasākumus, kas vērsti pret ieroču nelikumīgu tirdzniecību un ar ko attiecībā uz ieroču tirdzniecību, tostarp ASV un ES dalībvalstu ieroču eksportu, tiek vairota pārredzamība un pārskatatbildība; 74. prasa ASV un ES kopīgi strādāt, lai ESAO struktūrā ieviestu globālu uzņēmumu ienākuma nodokli, un īpaši atzinīgi vērtē G7 valstu panākto vienošanos par globālu nodokļu reformu, turklāt akcentē vienošanos par minimālo globāla uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi vismaz 15 % apmērā un pieprasa abu partneru sadarbību cīņā pret krāpniecisku un kaitniecisku tirdzniecības praksi; 75. uzsver, ka spēcīgāki tirdzniecības un ekonomiskie partneri veido spēcīgākas alianses; atzinīgi vērtē abu pušu centienus noturīgākas padarīt savas piegādes ķēdes, jo īpaši attiecībā uz kritiski svarīgām izejvielām; 76. pieprasa spēcīgāku ES un ASV sadarbību Arktikā, ņemot vērā jaunu navigācijas ceļu atvēršanu un iespējamo dabas resursu pieejamību klimata pārmaiņu ietekmē, kā arī rēķinoties ar citu valstu, piemēram, Ķīnas, augošo ekonomisko interesi par Arktiku; aicina Komisiju šīm iespējām un problemātikai pievērsties arī topošajā Arktikas stratēģijā; 77. mudina Komisiju — kā ierasts, — ar ASV sadarboties pārredzami un tādēļ cita starpā arī publicēt visus ASV nosūtītos priekšlikumus un garantēt Parlamenta un pilsoniskās sabiedrības iesaisti attiecīgo priekšlikumu sagatavošanā, lai tādējādi vairotu patērētāju un iedzīvotāju uzticēšanos;
Drošības un aizsardzības problēmu kopīga risināšana 78. uzsver, ka transatlantiskā alianse joprojām ir fundamentāli nozīmīga Eiropas kontinenta drošībai un stabilitātei, jo NATO ir Eiropas kolektīvās aizsardzības pamats un viens no Eiropas drošības galvenajiem balstiem; turklāt atkārtoti apliecina, ka NATO sabiedrotajiem un partneriem, un arī Eiropas Savienībai kopīgiem spēkiem ir jādara vairāk, lai attaisnotu cerības, ko tie pamatoti izpelnījušies kā uzticami un līdztiesīgi transatlantiskie partneri, kuri spēj un vēlas aizstāvēt sevi un pārvarēt krīzes kaimiņreģionos, vajadzības gadījumā tādēļ arī uzņemoties vadību, tomēr ciešā sadarbībā ar Amerikas Savienotajām Valstīm; atbalsta transatlantisko partneru atbildības līdzsvara atjaunošanu attiecībā uz drošību, tādēļ cenšoties panākt, ka aizsardzības jautājumos ES dalībvalstis vairāk paļaujas uz sevi (kas savukārt mazina slogu ASV), turklāt centienus īstenot tā, lai veidotos sinerģija starp dalību NATO un ES aizsardzības spējām; uzsver, ka ES un NATO sadarbības pamatā ir 74 kopīgi saskaņoti pasākumi konkrētās jomās; atgādina, ka minētajām organizācijām ir atšķirīgi uzdevumi un prioritātes — NATO ir atbildīga par savu locekļu kolektīvu teritoriālo aizsardzību, savukārt ES darbība ir vērsta uz krīžu militāru pārvarēšanu ārvalstīs, — un ka ir iespējas izvērst dialogu un sadarbību problemātiskos drošības jautājumos un attiecībā uz stratēģisku partnerību, kuras pamatā ir kopīgs atbalsts tādām pamatvērtībām kā demokrātija, brīvība un miera veicināšana; uzsver, ka arī pamatīgāka sadarbība, resursu apvienošana un koplietošana, kā arī efektīva un pārredzama Eiropas aizsardzības nozare stiprina NATO pieejamās spējas; vērš uzmanību uz to, ka darbības, ar ko tiek veidots spēcīgs ES rūpnieciskais pamats un stiprākas militārās spējas ES līmenī un kas nodrošina ieguldījumu militārās mobilitātes un sadarbspējas jomā, ne vien stiprinās ES, bet vienlaikus nostiprinās arī transatlantisko aliansi, turklāt veidosies sinerģija ar ES un tās dalībvalstu lomu un nozīmi NATO struktūrā; tāpēc pauž apņemšanos pilnībā īstenot Eiropas aizsardzības iniciatīvas, tostarp jo īpaši tādas kā Eiropas Aizsardzības fonds (EAF), pastāvīgā strukturētā sadarbība (PESCO) un Eiropas Miera mehānisms (EPF); uzsver, ka transatlantiskā partnerība var būt sekmīga tikai tad, ja visas dalībvalstis pilda savas saistības, tostarp solījumus ieguldīt aizsardzībā, un iesaistās savstarpēja atbalsta procesā, kā arī tiecas pēc līdzsvarotākas pienākumu sadales; uzsver, ka visiem NATO sabiedrotajiem ir jāiegulda finanšu līdzekļi, lai attīstītu, iegūtu un uzturētu spējas, kas NATO ir vajadzīgas iedzīvotāju aizsardzībai; turklāt norāda, ka patlaban tiek strādāts pie ES stratēģiskā kompasa, kas kļūs par pagrieziena punktu ceļā uz spēcīgāku Eiropas sadarbību aizsardzības un drošības jomā, un uzsver, ka būtu jānodrošina stratēģiskā kompasa cieša sasaiste ar NATO stratēģiskās koncepcijas sagatavošanas procesu, un pauž pārliecību, ka šie paralēlie procesi dod unikālu iespēju būtiski sekmēt un atjaunināt transatlantisko partnerību politikas un drošības jomā un panākt, ka abi partneri ir gatavi risināt aktuālas globāla mēroga problēmas, ar kurām saskaras gan ES, gan ASV; uzsver, ka Eiropas stratēģiskās autonomijas mērķis nekādā ziņā neapdraud NATO, bet gan to papildina; prasa noslēgt administratīvu vienošanos starp Eiropas Aizsardzības aģentūru un Amerikas Savienotajām Valstīm un atzinīgi vērtē ES un ASV apņemšanos pēc iespējas drīzāk sākt diskusijas, kā par to liecina 2021. gada 15. jūnijā notikušas ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes noslēgumā publicētais paziņojums; visnotaļ atbalsta ārpolitikas un arī drošības un aizsardzības politikas koordinācijas procesu veidošanos starp ASV, ES un Apvienoto Karalisti;