LV
C 132/160
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
24.3.2022.
Ceturtdiena, 2021. gada 7. oktobris
CCP, un atzinīgi vērtē Komisijas pagājušā gada laikā pieņemtos pasākumus, ar kuriem nosaka kritērijus trešo valstu CCP klasificēšanai;
23. pauž nožēlu par nespēju nodrošināt pilnīgu dzimumu līdzsvaru ES finanšu iestādēs un struktūrās un jo īpaši par to, ka sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas vadošos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā; uzsver, ka dzimumu līdzsvars valdēs un darbaspēka struktūrā sniedz ieguvumus gan sabiedrībai, gan ekonomikai; uzskata, ka Savienības finanšu struktūru un iestāžu amata kandidātu atlasei būtu jābalstās uz nopelnu un spēju kritērijiem, lai attiecīgā iestāde vai struktūra varētu darboties pēc iespējas efektīvi; aicina valdības un visas iestādes un struktūras pēc iespējas drīzāk par prioritāti noteikt pilnīga dzimumu līdzsvara panākšanu, tostarp turpmāk sagatavot dzimumu ziņā līdzsvarotus kandidātu sarakstus visām amata vietām, iecelšanai kurās nepieciešama Parlamenta piekrišana, tostarp ECB un ES augstākā līmeņa finanšu iestādēs, cenšoties katrā kandidātu izvirzīšanas procedūrā iekļaut vismaz vienu sievieti un vienu vīrieti; atgādina par 2019. gada 14. marta rezolūciju (39), kuras mērķis ir nodrošināt dzimumu līdzsvaru topošajā amata kandidātu sarakstā ES ekonomikas un monetāro lietu jomā, un atkārtoti pauž apņemšanos neņemt vērā to kandidātu sarakstus, kuros nav ievērots dzimumu līdzsvara princips;
24.
aicina Komisiju pārskatīt atbilstības kritērijus, lai piesaistītu lielāku skaitu pieteikumu no sievietēm;
Uzraudzība
25. atzinīgi vērtē Eiropas banku uzraudzības nozīmi, nodrošinot pagaidu kapitālu un darbības atvieglojumu noteikšanu bankām, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, lai tās varētu turpināt sniegt finansiālu atbalstu uzņēmumiem un mājsaimniecībām un absorbēt zaudējumus, vienlaikus saglabājot augstas kvalitātes uzraudzību; norāda uz VUM bažām saistībā ar banku nozarē vērojamām augstajām izmaksām, zemo rentabilitāti, tirgus stagnācijas prognozēm un nepietiekamiem ieguldījumiem jaunās tehnoloģijās; prasa sniegt norādījumus par paredzamo laikposmu un pieeju rezervju atjaunošanai;
26. uzsver, ka ir svarīgi uzlabot ES banku uzraudzības pārredzamību un paredzamību, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē neseno praksi, proti, bankām paredzēto 2. pīlāra prasību publicēšanu; uzskata, ka individuālu prasību noteikšana VUM prognozes padara uzticamākas un veicina informētāku ieguldītāju lēmumu pieņemšanu;
27. sagaida, ka nesenās izmaiņas VUM organizatoriskajā struktūrā, vienkāršojot sistēmu un iekļaujot tehnoloģiskus jauninājumus, atvieglos uz risku balstītu uzraudzību un iekšējo institucionālo sadarbību;
28. ļoti atzinīgi vērtē 2020. gada novembra VUM analīzi par banku sektora iespējamo neaizsargātību dažādu scenāriju gadījumā, ņemot vērā satricinājuma ietekmi uz aktīvu kvalitāti un kapitālu;
29. norāda, ka pareizai kredītriska pārvaldībai arī turpmāk vajadzētu būt vienai no VUM galvenajām prioritātēm; piekrīt VUM bažām par to, ka bankas varētu mainīt savus kredītriska modeļus, un šajā sakarībā ņem vērā VUM uzraudzības gaidas attiecībā uz pienācīgu darbības sagatavošanu, paredzot ieņēmumus nenesošu aizdevumu pieaugumu un nodrošinot stingru kredītriska pārvaldību, kā izklāstīts tā vēstulēs svarīgāko iestāžu izpilddirektoriem un Covid-19 kredītriska stratēģijā; atbalsta VUM pastiprināto uzraudzību pār tirgiem ar lielu aizņemto līdzekļu īpatsvaru; norāda, ka ne visas bankas ir spējušas sasniegt VUM gaidas kredītriska pārvaldības jomā un tādēļ ir vajadzīgi turpmāki centieni;
30. atzīst, ka Covid-19 izraisītā krīze palielina INA turpmākas uzkrāšanās risku; ar bažām norāda uz ECB prognozi, ka saskaņā ar nelabvēlīgu, bet ticamu scenāriju INA apjoms līdz 2022. gada beigām varētu sasniegt pat 1,4 triljonus EUR; uzsver, ka nolūkā novērst INA uzkrāšanos īstermiņā izšķiroši svarīgi ir nodrošināt to aktīvu pienācīgu un savlaicīgu pārvaldību, kuru kvalitāte banku bilancē ir slikta; iesaka dalībvalstīm veikt turpmākus pasākumus, lai risinātu šo jautājumu; tādēļ norāda uz Komisijas 2020. gada 16. decembra paziņojumu par ieņēmumus nenesošu aizdevumu problēmas risināšanu pēc Covid-19 pandēmijas (COM(2020)0822), kas ļauj bankām atbalstīt ES mājsaimniecības un uzņēmumus; cer, ka ar Patēriņa kredītu direktīvas (40) pārskatīšanu, paredzot stingrākus noteikumus par aizņēmēju aizsardzību pret
(39) (40)
OV C 23, 21.1.2021., 105. lpp.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.)