24.3.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 132/9 Trešdiena, 2021. gada 6. oktobris
13. pauž nožēlu, ka ES budžets ārējās bioloģiskās daudzveidības politikas atbalstam joprojām ir ļoti mazs salīdzinājumā ar to, kas paredzēts klimata pārmaiņu politikai; aicina būtiski palielināt līdzekļus bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai saskaņā ar DFS nolīgumu un sniegt tehnisku palīdzību turpmāku resursu mobilizācijas instrumentu izstrādei, lai izpildītu globālās saistības bioloģiskās daudzveidības jomā; uzsver, ka jāizseko videi kaitīgām subsīdijām, par tām jāziņo un tās pakāpeniski jāatceļ, kā arī tās jānovirza bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgiem pasākumiem saskaņā ar Programmu 2030. gadam un attiecīgajām starptautiskajām konvencijām un saistībām; aicina ievērojamu daļu no ES oficiālās attīstības palīdzības, kas paredzēta klimata pasākumiem, novirzīt, lai atbalstītu papildu ieguvumus, ko bioloģiskās daudzveidības saglabāšana nodrošina saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām; 14. aicina ES pieņemt tiesību aktu par obligātu pienācīgu pārbaudi, tajā paredzot, ka uzņēmumi un to finansētāji ir tieši atbildīgi par to, lai nodrošinātu, ka to imports nav saistīts ar cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, zemes sagrābšanu un vides degradāciju (tostarp mežu izciršanu un bioloģiskās daudzveidības zudumu); plašākā nozīmē aicina ES pieprasīt, lai uzņēmumi un finanšu iestādes pastiprinātu savas saistības bioloģiskās daudzveidības jomā, piemēram, ieviešot stingrus un obligātus noteikumus par ietekmes novērtējumu, riska pārvaldību, informācijas sniegšanu un ārējo ziņošanu; aicina ESAO izstrādāt praktisku pasākumu kopumu attiecībā uz pienācīgu pārbaudi un bioloģisko daudzveidību, lai atbalstītu uzņēmumu centienus; 15. atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos izstrādāt tiesību akta priekšlikumu par obligātām uzņēmumu pienācīgas pārbaudes prasībām attiecībā uz cilvēktiesībām un vides aizsardzību visā to piegādes ķēdē; uzskata, ka šim tiesību akta priekšlikumam būtu jāatbalsta un jāsekmē kopīgas mērīšanas metodikas izstrāde attiecībā uz ietekmi uz vidi un klimata pārmaiņām; uzsver, ka ir efektīvi, jēgpilni un informēti jāapspriežas ar visām ieinteresētajām un potenciāli ieinteresētajām personām, piemēram, cilvēktiesību un vides aizstāvjiem, pilsonisko sabiedrību, arodbiedrībām, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām; pauž nožēlu par to, ka, īstenojot ANO koncepciju “aizsargāt, respektēt un piedāvāt tiesiskās aizsardzības līdzekļus” un Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tiek pieļauti nopietni trūkumi pirmiedzīvotāju tiesību un tiesību uz zemi jomā; atkārtoti aicina ES konstruktīvi iesaistīties ANO Cilvēktiesību padomes darbā pie starptautiska juridiski saistoša instrumenta, ar ko starptautiskajos cilvēktiesību aktos tiktu reglamentēta transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu darbība, tajā iekļaujot īpašus pirmiedzīvotāju aizsardzības standartus; 16. atkārtoti prasa Komisijai steidzami iesniegt priekšlikumu par ES tiesisko regulējumu, lai apturētu ES izraisītu mežu izciršanu un degradāciju visā pasaulē un tos atjaunotu, nosakot uzņēmumiem prasību veikt pienācīgu pārbaudi, lai nodrošinātu, ka ES tirgū laistie produkti nav saistīti ar mežu izciršanu, dabīgu ekosistēmu pārveidi un pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību pārkāpumiem;
Politikas saskaņotība attīstībai 17. atgādina, ka ES ārējās bioloģiskās daudzveidības politikas efektivitāte ir atkarīga no tās saskaņotības ar citām svarīgām ES ārpolitikas jomām, piemēram, tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem; 18. atzīmē, ka IPBES 2019. gada vispārējā novērtējuma ziņojumā par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem ir norādīts, ka bioloģiskās daudzveidības teritoriālās izplatības aizsargāšana sauszemes un jūras aizsargājamajās teritorijās ir ierobežota pieeja un ka tādējādi tiek daļēji sasniegti tikai daži no Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķiem; 19. uzsver, ka bioloģiskā daudzveidība ir pamatā daudzām saimnieciskajām darbībām, jo īpaši tām, kas saistītas ar lauksaimniecību, lopkopību, mežsaimniecību, zivsaimniecību un daudziem tūrisma veidiem, kuru pamatā ir tieši daba un veselīgas ekosistēmas; mudina ES integrēt bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus visās saistītajās politikas jomās, jo īpaši lauksaimniecībā, zivsaimniecībā, mežsaimniecībā, enerģētikā, kalnrūpniecībā, tirdzniecībā, tūrismā un klimata pārmaiņās, kā arī attīstības un nabadzības mazināšanas politikā un pasākumos, un veicināt inovatīvus un īstenojamus risinājumus, lai novērstu bioloģiskās daudzveidības zudumu, vienlaikus nodrošinot veselīgu, drošu, pieejamu un cenas ziņā pieejamu pārtiku visiem; 20. ar nopietnām bažām norāda, ka ES patēriņš ir atbildīgs par aptuveni 10 % globālās atmežošanas, jo īpaši tādēļ, ka ES ir atkarīga no tādu lauksaimniecības preču importa kā palmu eļļa, gaļa, soja, kakao, kafija, kukurūza, koksne un gumija; atkārtoti aicina Komisiju 2021. gadā iesniegt priekšlikumu attiecībā uz ES tiesisko regulējumu ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā, nodrošinot, ka ES tirgus un patēriņa modeļi nelabvēlīgi neietekmē mežus un bioloģisko daudzveidību jaunattīstības valstīs, un ņemot vērā šādas rīcības domino efektu uz šo valstu iedzīvotājiem; aicina ES atbalstīt šādas valstis pārtikas sistēmu ilgtspējas īstenošanā, izveidojot īsas piegādes ķēdes, attīstot agroekoloģiju, atbalstot mazos lauksaimniekus un vienlaikus nodrošinot tiesības uz zemi un vietējo kopienu tiesības;