24.3.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 132/105 Ceturtdiena, 2021. gada 7. oktobris
O. tā kā spiegprogrammatūras Pegasus skandāls parādīja, ka daudzi žurnālisti, cilvēktiesību aktīvisti, ievēlēti pārstāvji un citi ES pilsoņi ir tikuši izspiegoti; tā kā vairākas valstis, piemēram, Krievija, Ķīna un Ziemeļkoreja, ir bijuši iesaistīti ļaunprātīgās kiberdarbībās, cenšoties īstenot politiskus, ekonomikas un drošības mērķus, un šādas darbības ir ietvērušas uzbrukumus kritiskai infrastruktūrai, kiberspiegošanu un masveida novērošanu attiecībā uz ES iedzīvotājiem, atbalstot dezinformācijas kampaņas, izplatot ļaunprogrammatūras un ierobežojot piekļuvi internetam un IT sistēmu darbību; tā kā šādas darbības neņem vērā un pārkāpj starptautiskās tiesības, cilvēktiesības un ES pamattiesības, apdraudot ES demokrātiju, drošību, sabiedrisko kārtību un stratēģisko autonomiju, tādēļ ir vajadzīga kopīga ES reakcija, piemēram, izmantojot satvaru vienotai ES diplomātiskajai reakcijai, tostarp izmantojot ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti ES kiberdiplomātijas instrumentu kopumā;
P. tā kā Padome 2020. gada 30. jūlijā pirmo reizi nolēma noteikt ierobežojošus pasākumus pret personām, vienībām un struktūrām, kas ir atbildīgas par dažādiem kiberuzbrukumiem vai ir tajos iesaistītas, nolūkā labāk novērst un nepieļaut ļaunprātīgu rīcību kibertelpā, atturēt no tās un reaģēt uz to; tā kā tiesiskais regulējums ES kibersankciju režīmam tika pieņemts 2019. gada maijā;
Q. tā kā kiberdiplomātijā un atturēšanas stratēģijās galvenais komponents ir attiecināšanas veidi;
R. tā kā ES un NATO sadarbība saskaņā ar ES un NATO 2016. gada kopīgo deklarāciju pēdējos gados ir pastiprinājusies vairākās jomās, tostarp kiberdrošības un kiberaizsardzības jomā;
S. tā kā ANO Valdības ekspertu grupas (UNGGE) 2010., 2013. un 2015. gada konsensa ziņojumi, ko apstiprinājusi ANO Ģenerālā asambleja, veido vispārēju normatīvo satvaru kiberstabilitātei, un tajā ir atzīts, ka kibertelpā piemēro spēkā esošās starptautiskās tiesības, tostarp ANO Statūtus visā to kopumā, un 11 brīvprātīgas, nesaistošas normas par valstu atbildīgu rīcību, kā arī uzticības veicināšanas pasākumus un spēju veidošanu,
Stāvoklis ES kiberaizsardzības spēju jomā
1. uzsver, ka kopēja kiberaizsardzības politika un būtiska ES līmeņa sadarbība pie kopīgu un arī labāku kiberspēju veidošanas ir pamatelementi padziļinātas un uzlabotas Eiropas aizsardzības savienības izveidei un tiem ir vajadzīga sarežģīta tehnisko, stratēģisko un operatīvo spēju kombinācija; norāda, ka kiberaizsardzība attiecas uz darbībām, instrumentiem un procesiem, kuri ir samērīgi un atbilst starptautiskajām tiesībām, turklāt ietver gan militāros, gan civilos elementus un kuru mērķis cita starpā ir aizsargāt KDAP sakaru un informācijas tīklus, KDAP misijas un operācijas, kā arī palīdzēt dalībvalstīm; uzsver, ka gan kopējās, gan dalībvalstu militārās kiberaizsardzības spējas ir steidzami jāattīsta un jāpastiprina;
2. atgādina, ka kibertelpas bezrobežu raksturs, kā arī ievērojamais kiberuzbrukumu skaits un to pieaugošā sarežģītība nozīmē, ka ir nepieciešama koordinēta Savienības līmeņa reakcija, tostarp kopējas dalībvalstu atbalsta spējas un dalībvalstu atbalsts ES kiberdiplomātijas instrumentu kopuma pasākumiem, kā arī intensīvāka ES un NATO sadarbība, balstoties uz informācijas apmaiņu starp kiberkrīzes reaģēšanas komandām, paraugprakses apmaiņu, pilnveidotu apmācību, pētniecību un militārajām mācībām;
3. atzinīgi vērtē CDPF kā instrumentu, ar kura palīdzību būs iespējams atbalstīt dalībvalstu kiberaizsardzības spēju attīstīšanu; uzsver, ka, pārskatot CDPF, būtu vispirms jāapzina pašreizējie trūkumi un vājās vietas ES un valstu militārajās struktūrās; uzsver, ka ir jāuzlabo koordinācija starp ES iestādēm, aģentūrām un struktūrām, starp dalībvalstīm un ar tām, kā arī ar Eiropas Parlamentu, lai nodrošinātu, ka atjauninātais CDPF sasniedz ES kiberaizsardzības mērķus;
4. aicina EĀDD un Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm turpināt izstrādāt vispusīgu pasākumu kopumu un saskaņotu IT drošības politiku, lai stiprinātu noturību, bet arī militāro kiberaizsardzības koordināciju; mudina stiprināt sadarbību ar ES civilo datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERT-EU), lai aizsargātu tīklus, ko izmanto visas ES iestādes, struktūras un aģentūras, cieši sadarbojoties ar attiecīgo informācijas sistēmu pārvaldošo struktūrvienību vadītājiem, un uzlabot ES iestāžu, struktūru un aģentūru saziņu ar dalībvalstīm; prasa Parlamentam nodrošināt līdzdalību CERT-EU rezultātos nolūkā panākt