C 132/84
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 3 24
2021 m. spalio 6 d., trečiadienis
organą, kuriai vadovautų Komisijos pirmininko pavaduotojas ir vyriausiasis įgaliotinis ir JAV valstybės sekretorius, ir su kuria reguliariai palaikytų ryšius politiniai direktoriai, siekiant ją sustiprinti; ragina užtikrinti tvirtą ES lyderystę ir veiksmingą koordinavimą su JAV, kad būtų kovojama su iniciatyvomis, kuriomis siekiama iš naujo nubrėžti sienas, ir su panašiomis subnacionalinio lygmens iniciatyvomis, kuriomis didinamas etninis susiskaidymas ir segregacija, taip pat sprendžiamas Kinijos investicijų ir finansavimo visame regione ir jų poveikio demokratiniam valdymui ir aplinkai klausimas; pabrėžia glaudaus ES ir JAV bendradarbiavimo ir koordinavimo svarbą kovojant su valstybės užvaldymu, korupcija, organizuotu nusikalstamumu, užsienio šalių kišimusi ir išpuoliais prieš žiniasklaidos laisvę ir remiant teisinę valstybę, nuoseklias reformas, gerus kaimyninius santykius bei susitaikymą ir euroatlantinės integracijos tikslo siekimą; pabrėžia ES atliekamą vadovaujamąjį vaidmenį Serbijos ir Kosovo santykių normalizavimo procese;
93. pabrėžia bendrą interesą remti ilgalaikę tvarią taiką, stabilumą, saugumą, atsparumą, demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms Pietų Kaukaze; palankiai vertina JAV veiklą regione bendradarbiaujant su ES, be kita ko, pasitelkiant tokius mechanizmus kaip ESBO Minsko grupė;
94. ragina ES ir JAV bendradarbiaujant šalinti nuolatines ir augančias grėsmes kultūros paveldo apsaugai ir išsaugojimui, be kita ko, kovoti su neteisėtu kultūros vertybių gabenimu, ypač konfliktų zonose; primygtinai ragina įgyvendinti strategiją, kuri apimtų patikimas visuomenės informavimo kampanijas, visuotinį prekybos neįrodytos kilmės antikvariniais daiktais pasmerkimą, bendro elgesio kodekso kultūros paveldo vietovių apsaugos srityje sukūrimą, glaudesnio įvairių teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo skatinimą, įskaitant greitą nacionalinių žvalgybos agentūrų keitimąsi informacija, ir glaudesnį teisėsaugos institucijų bei meno ir archeologijos bendruomenių bendradarbiavimą;
95. pažymi, kad dėl Kinijos ekonominės įtakos, geopolitinės galios ir įvairių jos galios projekcijos formų bei turimos karinės galios jos autoritarinio valdymo sistema ėmė konfliktuoti su Vakarų valdymo sistemomis, kurios pagrįstos liberaliomis demokratinėmis vertybėmis; primena apie vis didesnį Kinijos dalyvavimą tarptautinėje arenoje ir Europoje vykdant jos iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“ ir jos veiklą kibernetinėje erdvėje, Arkties regionuose ir Afrikoje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Kinija tapo sistemine varžove ir konkurente, tačiau ji taip pat turėtų būti svarbi partnerė sprendžiant daugelį pasaulinių problemų; yra įsitikinęs, kad bendras transatlantinis požiūris į santykius su Kinija yra geriausias būdas užtikrinti taikius, tvarius ir abipusiškai naudingus ilgalaikius santykius su Kinija; šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad neseniai atnaujintas išsamus ES ir JAV aukšto lygio strateginis dialogas dėl Kinijos, ir mano, kad tai turėtų tapti pagrindiniu mūsų interesų skatinimo ir mūsų skirtumų valdymo mechanizmu, taip pat priemone gvildenti ES ir JAV galimybes bendradarbiauti su Kinijos Liaudies Respublika daugiašalėse sistemose sprendžiant bendras ir pasaulines problemas, kaip antai klimato kaita, su sveikata susijusi rizika, pagarba žmogaus teisėms, kibernetinė erdvė, ginklų kontrolė, ginklų neplatinimas ir besiformuojančios perversminės technologijos; pabrėžia, kad šiam dialogui reikalingas tvirtas parlamentinis lygmuo; ragina rengti labai įvairias politikos priemones ir, kur įmanoma, ieškoti transatlantinių sąveikų santykiuose su Kinija; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad ES ir JAV yra labai susirūpinusios dėl nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų Kinijoje, ypač susijusių su uigūrų bendruomene; tvirtai tiki, kad ir dvišaliai, ir kitokie santykiai su Kinijos Liaudies Respublika visada turi apimti bendrų demokratinių vertybių apsaugą bei rėmimą ir kad bet kokia daugiašalė darbotvarkė turi būti iš esmės grindžiama visapusišku tarptautinės teisės laikymusi ir žmogaus teisių apsauga;
96. pabrėžia, kad reikia nustatyti ES ir JAV bendro sutarimo, galimo bendradarbiavimo ir geresnio koordinavimo bei konsultacijų Kinijos klausimais sritis, siekiant išvengti transatlantinės įtampos, pavyzdžiui, tokios, kuri kilo po to, kai buvo priimtas trišalis JAV, Jungtinės Karalystės ir Australijos susitarimas dėl saugumo, taip pat vadinamas AUKUS, nepasikonsultavus su ES sąjungininkais, visų pirma dėl žmogaus ir mažumų teisių apsaugos ir įtampos Pietų ir Rytų Kinijos jūrose, Honkonge bei Taivano sąsiauryje deeskalavimo; pabrėžia UNCLOS, kaip teisinio pagrindo sprendžiant konfliktus, svarbą; pakartoja, kad remia bendras junglumo iniciatyvas, be kita ko, pagal neseniai paskelbtą ES strategiją „Pasauliniai vartai“;
97. palankiai vertina pažangą, pasiektą pagal ES Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono strategiją, ragina ją įgyvendinti greitai ir visapusiškai, nes ji atitinka ES interesus ir pagal ją būtų skatinamos ES vertybės, taip pat atkreipia dėmesį į tai, koks svarbus šis geostrateginės reikšmės regionas, kuriame yra tokios transatlantiniams partneriams svarbios demokratinės draugiškos šalys ir partnerės kaip Japonija, Pietų Korėja, Australija ir Naujoji Zelandija, taip pat Taivanas, ir ragina stiprinti ES ir JAV partnerystę bei koordinavimą su Indijos ir Ramiojo vandenyno regionu susijusiais klausimais; primena strateginių ryšių su ASEAN narėmis ir su Ramiojo vandenyno salų forumu (PIF) stiprinimo svarbą;