2022 3 24
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 132/81 2021 m. spalio 6 d., trečiadienis
72.
skatina abi šalis keisti geriausios patirties reguliavimo srityje pavyzdžiais; primygtinai ragina ES ir JAV tęsti derybas dėl atitikties vertinimo, siekiant pašalinti finansiniu požiūriu veiklą apsunkinančias netarifines kliūtis; pabrėžia, kad abiem šalims svarbu priimti darnius standartus ir vadovauti panašių pažiūrų partnerių koalicijai, kad tarptautinės standartizacijos organizacijos galėtų aktyviau naudotis transatlantiniais standartais; 73. ragina abi šalis naudotis prekyba siekiant kovoti su klimato kaita ir užtikrinti aukštynkryptę konvergenciją; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina abi šalis bendradarbiauti nustatant anglies dioksido kainą, visų pirma derinti veiksmus pasienio anglies dioksido korekcinio mechanizmo kūrimo srityje, ir veiksmingas kovos su neteisėta prekyba ginklais priemones, taip pat didinant prekybos ginklais skaidrumą ir atskaitomybę, įskaitant JAV ir ES valstybių narių ginklų eksportą; 74. ragina JAV ir ES imtis bendrų veiksmų siekiant pasaulinio pelno mokesčio EBPO sistemoje, visų pirma palankiai vertina G 7 šalių pasiektą susitarimą dėl pasaulinės mokesčių reformos ir atkreipia ypatingą dėmesį į susitarimą dėl ne mažesnio kaip 15 proc. minimalaus pasaulinio pelno mokesčio tarifo, ir bendradarbiauti kovojant su nesąžininga ir žalinga prekybos praktika; 75. pabrėžia, kad stipresni prekybos ir ekonominiai partneriai sudaro stipresnes sąjungas; palankiai vertina abiejų šalių pastangas didinti savo tiekimo grandinių atsparumą, ypač kiek tai sietina su svarbiausiomis žaliavomis; 76. ragina ES ir JAV glaudžiau bendradarbiauti Arkties regione atsižvelgiant į tai, kad dėl klimato kaitos atsiranda galimybių kurti naujus laivybos maršrutus ir naudotis gamtos ištekliais, taip pat atsižvelgiant į didėjančius kitų šalių, pavyzdžiui, Kinijos, ekonominius interesus Arkties regione; ragina Komisiją į šias galimybes ir uždavinius atsižvelgti ir savo būsimoje Arkties regiono strategijoje; 77. primygtinai ragina Komisiją, vadovaujantis įprasta praktika, skaidriai bendradarbiauti su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, be kita ko, skelbti visus JAV teikiamus pasiūlymus, taip pat užtikrinti, kad rengiant šiuos pasiūlymus dalyvautų Parlamentas ir pilietinė visuomenė, tokiu būdu siekiant didinti vartotojų ir piliečių pasitikėjimą.
Bendras saugumo ir gynybos uždavinių sprendimas 78. pabrėžia, kad transatlantinis aljansas ir toliau yra itin svarbus Europos žemyno saugumui ir stabilumui, nes NATO yra Europos kolektyvinės gynybos pagrindas ir svarbiausias Europos saugumo ramstis; dar kartą tvirtina, kad NATO sąjungininkai ir partneriai, taip pat Europos Sąjunga kaip patikima ir lygiateisė transatlantinė partnerė, galinti ir norinti apsiginti pati ir valdyti krizes kaimynystėje, kartu prireikus vadovaujant, bet glaudžiai tai koordinuojant su Jungtinėmis Valstijomis, privalo kolektyviai daryti daugiau, kad būtų patenkinami teisingi lūkesčiai; pritaria minčiai iš naujo subalansuoti įsipareigojimus transatlantinių saugumo santykių srityje, skatinant didesnį ES valstybių narių savarankiškumą gynybos srityje, kaip būdą sumažinti JAV tenkančią naštą, sukuriant sąveiką tarp narystės NATO ir ES gynybos pajėgumų; pabrėžia, kad ES ir NATO bendradarbiavimas grindžiamas 74 bendrai sutartais veiksmais konkrečiose srityse; primena, kad abi organizacijos turi skirtingas užduotis ir prioritetus – NATO yra atsakinga už savo narių kolektyvinę teritorinę gynybą, o ES siekia karinio krizių valdymo užsienyje, taip atsiranda galimybių tęsti dialogą ir bendradarbiauti saugumo problemų ir strateginės partnerystės klausimais, remiantis bendra parama pagrindinėms demokratijos, laisvės ir taikos skatinimo vertybėms; pabrėžia, kad nuodugnesnis bendradarbiavimas, sutelkimas ir pasidalijimas, taip pat veiksmingas ir skaidrus Europos gynybos sektorius stiprina ir NATO skiriamus pajėgumus; pabrėžia, kad tvirtos ES pramonės bazės ir didesnių karinių pajėgumų sukūrimas ES lygiu bei investavimas į karinį mobilumą ir sąveikumą sustiprins ne tik ES, bet ir transatlantinį aljansą bei užtikrins sąveiką su ES ir jos valstybių narių vaidmeniu ir svarba; todėl pareiškia, kad yra visapusiškai įsipareigojęs vykdyti Europos gynybos iniciatyvas, visų pirma EPF, PESCO ir Europos taikos priemonę; pabrėžia, kad transatlantinė partnerystė gali būti sėkminga tik jeigu visos valstybės narės vykdys savo įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimus investuoti į gynybą ir dalyvauti teikiant tarpusavio paramą bei siekti geriau pasidalyti naštą; pabrėžia, kad visiems NATO sąjungininkams reikia investuoti lėšas į NATO šalių piliečių gynybai reikalingų pajėgumų plėtojimą, įgijimą ir palaikymą; be to, atkreipia dėmesį į vykstantį ES strateginio kelrodžio, kuris taps svarbiu etapu siekiant glaudesnio bendradarbiavimo Europos gynybos ir saugumo srityje, kūrimo procesą ir pabrėžia, kad strateginis kelrodis turėtų būti glaudžiai susijęs su tikėtina būsima NATO strateginės koncepcijos peržiūra, ir išreiškia įsitikinimą, kad šie lygiagrečiai vykstantys procesai yra unikali proga daryti didelę pažangą ir atnaujinti transatlantinę politinę ir saugumo partnerystę ir užtikrinti, kad ji būtų tinkama sprendžiant dabartinius visuotinius uždavinius, su kuriais susiduria ir ES, ir JAV; pabrėžia, kad Europos strateginio savarankiškumo užmojis jokiu būdu nekenkia NATO užmojams, jis juos papildo; ragina sudaryti Europos gynybos agentūros ir Jungtinių Amerikos Valstijų administracinį susitarimą ir palankiai vertina ES ir JAV įsipareigojimą, kaip nurodyta 2021 m. birželio 15 d. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo pabaigoje paskelbtame pareiškime, kuo greičiau pradėti diskusijas; skatina nustatyti JAV, ES ir Jungtinės Karalystės užsienio politikos ir saugumo bei gynybos politikos koordinavimo procesus;