C 132/84
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.3.24.
2021. október 6., szerda
Politikai Tanácsot (TPC), amely az alelnök/főképviselő és az USA külügyminiszterének irányítása mellett működne, és amelyet a politikai igazgatók közötti rendszeres kapcsolattartás támasztana alá; határozott uniós vezetésre és az USA-val való hatékony koordinációra szólít fel a határok átrajzolására irányuló kezdeményezések és az etnikai megosztottság és szegregáció elmélyítését célzó hasonló szubnacionális kezdeményezések, valamint a régión belüli kínai beruházások és finanszírozás kérdése, valamint annak a demokratikus kormányzásra és a környezetre gyakorolt hatása elleni fellépés érdekében; hangsúlyozza az EU és az USA közötti szoros együttműködés és koordináció fontosságát az állam foglyul ejtése, a korrupció, a szervezett bűnözés, a külföldi beavatkozás és a médiaszabadság elleni támadások elleni küzdelem, valamint a jogállamiság, a mélyreható reformok, a jószomszédi kapcsolatok és a megbékélés, valamint az euroatlanti integráció célkitűzésének előmozdítása tekintetében; hangsúlyozza az EU vezető szerepét a Szerbia és Koszovó közötti kapcsolatok normalizálásának folyamatában;
93. hangsúlyozza a hosszú távú fenntartható béke, stabilitás, biztonság, reziliencia, demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának támogatása iránti közös érdeket a Dél-Kaukázusban; üdvözli az USA szerepvállalását a régióban, az EU-val együttműködésben, többek között olyan mechanizmusok révén, mint az EBESZ minszki csoportja;
94. felhívja az EU-t és az USA-t, hogy együttműködve foglalkozzanak a kulturális örökség védelmét és megőrzését érintő rendszeres és növekvő fenyegetésekkel, többek között a kulturális műtárgyak csempészetével, különösen a konfliktusöve­ zetekben; sürgeti egy olyan stratégia elfogadását, amely erőteljes figyelemfelhívó kampányokat foglal magában, az ismeretlen eredetű régiségekkel való kereskedelem egyetemes elítélését, a kulturális helyszínek védelmére vonatkozó egységes magatartási kódex létrehozását, a különböző bűnüldöző szervek közötti fokozottabb együttműködés előmozdítását, amely magában foglalja a nemzeti hírszerző ügynökségek közötti azonnali információmegosztást, valamint a bűnüldöző szervek, valamint a művészeti és régészeti közösségek közötti fokozott együttműködést;
95. megjegyzi, hogy Kína gazdasági befolyása, geopolitikai hatalma és a kínai hatalmi törekvések különböző formái, valamint katonai ereje konfliktusba sodorta tekintélyelvű kormányzási rendszerét a liberális demokratikus értékeken alapuló nyugati kormányzási rendszerekkel; emlékeztet arra, hogy Kína egyre nagyobb mértékben van jelen a nemzetközi színtéren és Európában az „Egy övezet, egy út” kezdeményezés, a kibertérben, az északi-sarkvidéki régiókban és Afrikában folytatott tevékenységei révén; e tekintetben hangsúlyozza, hogy Kína rendszerszintű riválissá és vetélytárssá vált, de számos globális probléma kezelésében fontos partnernek is kellene lennie; meggyőződése, hogy a Kínával való együttműködés közös transzatlanti megközelítése a legjobb módja a Kínával való békés, fenntartható és kölcsönösen előnyös hosszú távú kapcsolat biztosításának; ezzel összefüggésben üdvözli a Kínáról szóló átfogó EU–USA magas szintű stratégiai párbeszéd közelmúltbeli újraindítását, és úgy véli, hogy ennek kulcsfontosságú mechanizmust kell biztosítania érdekeink érvényesítéséhez és különbségeink kezeléséhez, és fel kell tárnia az EU és az USA Kínával való együttműködésének lehetőségeit a közös kihívásokkal, például az éghajlatváltozással, az egészségügyi kockázatokkal, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a kibertérrel, a fegyverzetellenőrzéssel, a nonproliferációval és a kialakulóban lévő forradalmi technológiákkal kapcsolatos többoldalú keretek között; hangsúlyozza, hogy e párbeszédhez erős parlamenti dimenzió szükséges; felszólít a politikai eszközök széles körének kialakítására, és ahol lehetséges, transzatlanti szinergiák keresésére a Kínával való kapcsolattartás tekintetében; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az EU és az USA komolyan aggódik az emberi jogok Kínában történő rendszeres megsértése miatt, különösen ami az ujgur kisebbséget illeti; határozottan úgy véli, hogy a Kínai Népköztársasággal fenntartott kétoldalú és egyéb kapcsolatoknak mindig magukban kell foglalniuk a közös demokratikus értékek védelmét és előmozdítását, és hogy minden többoldalú menetrendnek a nemzetközi jognak való teljes körű megfelelés és az emberi jogok védelmének fogalmára kell épülnie;
96. hangsúlyozza, hogy a transzatlanti feszültségek – például az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság és Ausztrália közötti, AUKUS néven ismert háromoldalú biztonsági megállapodásnak az uniós szövetségesekkel folytatott konzultáció nélküli elfogadását követő feszültségek – elkerülése érdekében fel kell tárni a konvergencia, a lehetséges együttműködés, valamint az USA és az EU közötti jobb koordináció és konzultáció területeit Kína tekintetében, különös tekintettel az emberi és kisebbségi jogok védelmére, a feszültségek enyhítésére a Dél- és a Kelet-kínai-tengeren, Hongkongban és a Tajvani Szoros egészén; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Tengerjogi Egyezményének érvényességét a konfliktusok megoldásának jogalapjaként; megismétli, hogy támogatja a közös összeköttetési kezdeményezéseket, az EU újonnan bejelentett „Global Gateway” stratégiájának keretében is;
97.
üdvözli az indiai–csendes-óceáni térségre vonatkozó uniós stratégia terén a közelmúltban elért eredményeket, felszólít annak gyors és átfogó végrehajtására, mivel az az EU érdekeit szolgálja és előmozdítja értékeit, valamint hangsúlyozza e geostratégiai régió jelentőségét, amely olyan demokratikus közös transzatlanti baráti, illetve partnerországoknak ad otthon, mint például Japán, Dél-Korea, Ausztrália és Új-Zéland, akárcsak Tajvan, valamint felszólít az Unió és az USA közötti megerősített partnerség és koordináció kialakítására az indiai–csendes-óceáni térség tekintetében; emlékeztet az ASEAN-tagországokkal, valamint a Csendes-óceáni Szigetek Fórumával (PIF) fenntartott stratégiai kapcsolatok előmozdításának fontosságára;