HR
C 132/160
Službeni list Europske unije
24.3.2022.
četvrtak, 7. listopada 2021.
pretjeranog oslanjanja na središnje druge ugovorne strane Ujedinjene Kraljevine i pozdravlja mjere koje je Komisija usvojila tijekom prošle godine postavljajući kriterije za razvrstavanje središnjih drugih ugovornih strana iz trećih zemalja; 23. žali zbog neuspjeha u postizanju potpune rodne ravnoteže u financijskim institucijama i tijelima EU-a, a posebno zbog činjenice da su žene i dalje nedovoljno zastupljene na izvršnim položajima u području bankarstva i financijskih usluga; naglašava da rodna ravnoteža u odborima i radnoj snazi donosi i društvenu i gospodarsku dobit; smatra da bi se odabir kandidata za financijske institucije i tijela EU-a trebao temeljiti na kriterijima zasluga i sposobnosti tako da institucija ili tijelo u pitanju može djelovati na najučinkovitiji mogući način; poziva vlade, sve institucije i tijela da kao prioritet postave potpunu rodnu ravnotežu što prije moguće, među ostalim, rodno uravnoteženim užim izborom kandidata za sva imenovanja za koja je potreban pristanak Parlamenta, uključujući ESB-a i vodeće financijske institucije EU-a, s ciljem da se uključi barem jedan ženski i jedan muški kandidat u svakom postupku imenovanja; podsjeća na Rezoluciju Parlamenta od 14. ožujka 2019.
(39) s ciljem osiguravanja rodne ravnoteže na predstojećem popisu kandidata za imenovanje za ekonomske i monetarne politike EU-a i ponavlja svoju predanost da u obzir ne uzima popise kandidata koji ne poštuju načelo rodne ravnoteže; 24.
poziva Komisiju da revidira kriterije prihvatljivosti s ciljem privlačenja prijava većeg broja žena;
Nadzor 25. priznaje ulogu europskog bankovnog nadzora u osiguravanju pružanja privremenog kapitala i operativne pomoći bankama kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, kako bi banke mogle nastaviti pružati financijsku potporu poduzećima i kućanstvima i ublaživati gubitke, istodobno održavajući visoku kvalitetu nadzora; prima na znanje da iz perspektive jedinstvenog nadzornog mehanizma postoje razlozi za zabrinutost u vezi s visokim troškovima, niskom profitabilnošću, smanjenom tržišnom vrijednošću i nedovoljnim ulaganjima u nove tehnologije u bankarskom sektoru; poziva na smjernice za vremenski okvir i pristup obnovi zaštitnih slojeva; 26. naglašava važnost poboljšanja transparentnosti i predvidljivosti bankovnog nadzora EU-a i u tom pogledu pohvaljuje nedavnu praksu objavljivanja zahtjeva u sklopu drugog stupa za pojedinačne banke; smatra da pojedinačni zahtjevi doprinose vjerodostojnijim očekivanjima jedinstvenog nadzornog mehanizma i informiranijim odlukama ulagatelja; 27. očekuje da će nedavne promjene u organizacijskoj strukturi jedinstvenog nadzornog mehanizma omogućiti više nadzora na temelju procjene rizika i suradnje unutar institucije, istodobno pojednostavljujući sustav i uvodeći tehnološke inovacije; 28. posebno korisnom smatra analizu jedinstvenog nadzornog mehanizma iz rujna 2020. o potencijalnim osjetljivim točkama bankovnog sektora u različitim scenarijima u vezi s učincima šoka na kvalitetu imovine i kapital; 29. konstatira da bi dobro upravljanje kreditnim rizikom trebalo ostati jednim od ključnih prioriteta jedinstvenog nadzornog mehanizma; dijeli zabrinutost jedinstvenog nadzornog mehanizma da bi banke mogle promijeniti modele kreditnog rizika i u tom pogledu prima na znanje nadzorna očekivanja jedinstvenog nadzornog mehanizma vezano za odgovarajuće operativne pripreme u očekivanju povišenja neprihodonosnih kredita i snažno upravljanje kreditnim rizikom, kao što navodi u svojim dopisima izvršnom osoblju značajnih institucija i svojoj strategiji za kreditni rizik u sklopu pandemije bolesti COVID-19; podržava da jedinstveni nadzorni mehanizam pojačano nadgleda tržišta s visokim financijskim polugama; primjećuje da sve banke nisu bile u mogućnosti ispuniti očekivanja jedinstvenog nadzornog mehanizma u pogledu upravljanja kreditnim rizikom, što znači da se zahtijeva ulaganje daljnjih napora; 30. priznaje da kriza uzorkovana pandemijom bolesti COVID-19 povećava rizik daljnjeg gomilanja neprihodonosnih kredita; sa zabrinutošću prima na znanje predviđanje ESB-a da bi neprihodonosni krediti u ekstremnom, no mogućem, scenariju mogli doseći iznose do 1,4 bilijuna do kraja 2022.; ističe da će osiguravanje pravilnog i pravodobnog upravljanja imovinom pogoršane kvalitete u bilancama banaka biti ključno za sprečavanje kratkoročnog gomilanja neprihodonosnih kredita; savjetuje državama članicama da ulože daljnje napore u rješavanje tog problema; u tom pogledu prima na znanje Komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2020. o rješavanju problema neprihodonosnih kredita nakon pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0822) kojom se bankama omogućilo pružanje financijske potpore kućanstvima i poduzećima u EU-u; očekuje da će se revizijom Direktive o potrošačkim kreditima (40) osigurati visoka razina zaštite potrošača, osobito
(39) (40)
SL C 23, 21.1.2021., str. 105.
Direktiva 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.).