24.3.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 132/9 srijeda, 6. listopada 2021.
13. žali zbog činjenice da je vanjski proračun EU-a za potporu biološke raznolikosti i dalje prilično malen u usporedbi s proračunom namijenjenim za politike u području klimatskih promjena; poziva na učinkovito povećanje sredstava za zaštitu biološke raznolikosti, u skladu s dogovorom o VFO-u, kao i na pružanje tehničke pomoći za razvoj dodatnih alata za mobilizaciju resursa radi odgovora na globalne obveze u pogledu biološke raznolikosti; naglašava potrebu za praćenjem, prijavljivanjem i postupnim ukidanjem subvencija štetnih za okoliš i njihova usmjeravanja prema aktivnostima prihvatljivima za okoliš, u skladu s Programom 2030. i odgovarajućim međunarodnim Konvencijama i obvezama; poziva da se značajni udio službene razvojne pomoći EU-a posvećene djelovanju u području klime usmjeri za podržavanje sporednih koristi od očuvanja biološke raznolikosti prilikom ublažavanja i prilagodbi klimatskim promjenama;
14. poziva EU da donese zakonski propis o obveznoj dužnoj pažnji kako bi poduzeća i njihovi financijeri bili izravno odgovorni za to da njihov uvoz nije kompromitiran zloupotrebom ljudskih prava, kao što su otimanje zemljišta i degradacija okoliša (uključujući krčenje šuma i gubitak biološke raznolikosti); u širem smislu, poziva EU da od poduzeća i financijskih institucija zahtijeva da pojačaju svoju posvećenost biološkoj raznolikosti, na primjer kroz snažne i obvezne odredbe o procjeni učinka, upravljanju rizikom, otkrivanju i obvezama vanjskog izvještavanja; poziva OECD na razvoj niza praktičnih aktivnosti vezanih uz dubinsku analizu i biološku raznolikost kako bi podržao napore koje ulažu poduzetnici;
15. pozdravlja predanost Komisije izradi zakonodavnog prijedloga o obveznoj dužnoj pažnji u pogledu ljudskih prava i okoliša za poduzeća u svojim lancima opskrbe; preporučuje da se tim zakonodavnim prijedlogom podrži i olakša razvoj zajedničkih metodologija za mjerenje učinaka klimatskih promjena i učinaka na okoliš; naglašava važnost učinkovitog, svrsishodnog i informiranog savjetovanja svih zahvaćenih ili potencijalno zahvaćenih dionika, kao što su borci za ljudska prava i zaštitu okoliša, civilno društvo, sindikati te autohtoni narodi i lokalne zajednice; žali što je provedba UN-ova okvira za zaštitu, poštovanje i pomoć te Vodećih načela o poslovanju i ljudskim pravima u vezi s pravima autohtonih naroda i zemljišnim pravima vrlo nedostatna; ponovno poziva EU da konstruktivno sudjeluje u radu Vijeća UN-a za ljudska prava o međunarodnom pravno obvezujućem instrumentu za uređivanje, u međunarodnom pravu ljudskih prava, aktivnosti transnacionalnih korporacija i drugih poslovnih poduzeća, koji bi trebao uključivati posebne standarde za zaštitu autohtonih naroda;
16. ponavlja svoj zahtjev da Komisija hitno predstavi prijedlog pravnog okvira EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU putem kojeg se poduzećima nameće obveza provedbe dubinske analize radi osiguravanja da proizvodi stavljeni na tržište nisu povezani s krčenjem šuma, konverzijom prirodnih ekosustava i kršenjem prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica;
Usklađenost politika radi razvoja
17.
podsjeća na to da djelotvornost vanjske politike EU-a za biološku raznolikost ovisi o usklađenosti politika za biološku raznolikost s drugim ključnim vanjskim politikama EU-a, kao što su trgovina i dogovori o ulaganju;
18. primjećuje da su iz izvješća IPBES-a o globalnoj procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava iz 2019. vidljive granice pristupa zaštiti biološke raznolikosti kroz prostorni razmjer zaštićenih područja na kopnu i moru, a koje objašnjavaju neke od malog broja djelomično postignutih ciljeva u pogledu biološke raznolikosti iz Aihija;
19. naglašava činjenicu da je biološka raznolikost u središtu mnogih gospodarskih aktivnosti, naročito onih vezanih uz ratarstvo i stočarstvo, šumarstvo, ribarstvo i mnoge oblike turizma koji se izravno temelje na prirodi i zdravim ekosustavima; poziva EU da biološku raznolikost i usluge ekosustava uključi u sva povezana područja politike, točnije, poljoprivredu, ribarstvu, šumarstvo, energetiku, rudarstvo, trgovinu, turizam i klimatske promjene, kao i u politike i aktivnosti razvoja i smanjenja siromaštva, te da potiče inovativne i provedive načine rješavanja gubitka biološke raznolikosti uz istovremeno osiguravanje zdrave, sigurne, dostupne i cjenovno pristupačne hrane za sve;
20. s dubokom zabrinutošću primjećuje da je potrošnja u Uniji odgovorna za oko 10 % svjetskog udjela krčenja šuma, osobito zbog ovisnosti o uvozu poljoprivrednih proizvoda kao što su palmino ulje, meso, soja, kakao, kava, kukuruz, drvne sirovine i guma; ponovno poziva Komisiju da 2021.
podnese prijedlog pravnog okvira EU-a za zaustavljanje i preokretanje trenda globalnog krčenja šuma koje potiče EU tako što će se zajamčiti da obrasci tržišta i potrošnje EU-a ne utječu negativno na šume i biološku raznolikost u zemljama u razvoju, uzimajući u obzir lančani učinak navedenog na njihovo stanovništvo; poziva EU na podržavanje tih zemalja u provedbi održivosti prehrambenih sustava kroz stvaranje kratkih lanaca opskrbe, razvoj poljoprivredne ekologije, podržavanje malih poljoprivrednika, osiguravajući pritom prava na zemljište i prava lokalnih zajednica;