C 132/6
HR
Službeni list Europske unije
24.3.2022.
srijeda, 6. listopada 2021.
X.
budući da je EU utvrdio snažne obveze i ciljeve zaštite okoliša u europskom zelenom planu, a ekološki otisak EU-a i dalje je visok, što negativno utječe na okoliš u zemljama u razvoju; budući da se strategijom EU-a o biološkoj raznolikosti želi postići situacija u kojoj su svi svjetski ekosustavi obnovljeni, otporni i na odgovarajući način zaštićeni do 2050., u skladu s Programom za održivi razvoj do 2030., te navodi posvećenost cilju okončanja istrebljivanja vrsta zbog ljudskog utjecaja do 2050., na temelju međugeneracijske odgovornosti i načela jednakosti, uključujući poštivanje prava te potpuno i učinkovito sudjelovanje autohtonih naroda i lokalnih zajednica; budući da bi strategija EU-a i njegovih država članica za potporu zemljama u razvoju trebala biti osmišljena kako bi se predvidjeli utjecaji klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti;
Y.
budući da je biološka raznolikost presudna za sigurnost opskrbe hranom, dobrobit ljudi i razvoj u cijelom svijetu; budući da koristi koje ljudi dobivaju iz ekosustava uključuju, između ostalog, pročišćavanje vode i zraka, suzbijanje štetočina i kontrolu bolesti, oprašivanje biljaka, plodnost tla, genetsku raznolikost, opskrbu pitkom vodom, zaštitu od poplava, sekvestraciju ugljika i otpornost na klimatske promjene; budući da su šume utočište za više od 75 % biološke raznolikosti na svjetskom kopnu i budući da životni prihodi više od 25 % svjetskog stanovništva ovise o šumskim resursima; budući da su zbog pandemije bolesti COVID-19 došla do izražaja područja nejednakosti različitih poljoprivredno-prehrambenih sustava kao i nužnost prilagodbe i poboljšanja održivosti proizvodnje malih zemljoposjednika u zemljama u razvoju, preobrazbe poljoprivredno-prehrambenih sustava i preusmjeravanja poljoprivrede prema klimatskoj održivosti;
Z.
budući da je iz Posebnog izvješća IPCC-a o klimatskim promjenama i zemljištu od 8. kolovoza 2019. razvidno da se autohtoni narodi već dugo prilagođavaju klimatskim promjenama koristeći se svojim tradicionalnim znanjem koje jača njihovu otpornost;
AA. budući da Posebno izvješće IPCC-a o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena od 24. rujna 2019. jednako tako pruža dokaze o koristima kombiniranja znanstvenih spoznaja s lokalnim i autohtonim znanjem radi osiguravanja otpornosti;
AB. budući da se člankom 8. točkom (j) Konvencije o biološkoj raznolikosti države stranke obvezuju na poštivanje i održavanje znanja, inovacija i praksi autohtonih i lokalnih zajednica koje su relevantne za očuvanje i održivu upotrebu biološke raznolikosti; budući da u Konvenciji o biološkoj raznolikosti ipak nisu izričito priznata ljudska prava autohtonih naroda;
AC. budući da Organizacija UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) procjenjuje da je širom svijeta izgubljeno oko 75 % genetske raznolikosti biljaka, dok se 75 % svjetske hrane proizvodi iz samo 12 biljaka i pet životinjskih vrsta, što predstavlja ozbiljan rizik za globalnu sigurnost opskrbe hranom;
AD. budući da gubitak genetske raznolikosti, osobito zamjena lokalnih, dobro prilagođenih pasmina, povećava osjetljivost na štetočine, bolesti i promjene u okolišu, uključujući klimatske promjene; budući da tržišna globalizacija poljoprivrede dodatno pojačava gubitak biološke raznolikosti u poljoprivredi, što znači manje kapaciteta za inovacije i prilagodbu klimatskim promjenama;
AE. budući da se procjenjuje da je međunarodna trgovina odgovorna za 30 % ugroženih vrsta na globalnoj razini;
AF. budući da nezakonita trgovina divljom florom i faunom i nezakonita trgovina drvom i sirovinama mogu ubrzati degradaciju i uništenje biološke raznolikosti u zemljama sa slabim institucijama i propisima o zaštiti okoliša;
AG. budući da su oceani veliki rezervoari biološke raznolikosti i primarni regulator globalne klime; budući da je njihovo očuvanje ključno za održivi razvoj i iskorjenjivanje siromaštva, osiguravanje održivih životnih prihoda i sigurnost opskrbe hranom za milijarde ljudi; budući da je onečišćenje morskih ekosustava plastikom i globalni i lokalni problem koji može imati ozbiljne posljedice za divlju floru i faunu, gospodarske djelatnosti i ljudsko zdravlje u zemljama u razvoju; budući da je razmjer ovog onečišćenja uvelike podcijenjen i budući da postoje nedostaju određena znanja, osobito o utjecaju na obalna zemljišta i zajednice; budući da prema nedavnom izvješću pod Programom UN-a za