24.3.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 132/9 Kolmapäev, 6. oktoober 2021
13. väljendab kahetsust, et ELi väliseelarve elurikkuse poliitika toetamiseks on tunduvalt väiksem kui eelarve, mille sihtotstarve on kliimamuutuste poliitika toetamine; nõuab kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku lepinguga bioloogilise mitmekesisuse kaitseks eraldatavate vahendite tõhusat suurendamist ning tehnilise abi andmist täiendavate ressursside mobiliseerimise vahendite väljatöötamiseks, et täita bioloogilise mitmekesisuse alaseid ülemaailmseid kohustusi; rõhutab vajadust jälgida keskkonnale kahjulikke toetusi, neist teatada ja need järk-järgult kaotada ning suunata need bioloogilist mitmekesisust säästvale tegevusele, mis on kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ning asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide ja kohustustega; nõuab, et märkimisväärne osa kliimameetmetele pühendatud ELi ametlikust arenguabist suunataks bioloogilise mitmekesisuse säilitamisega kaasnevate hüvede jaoks kliima leevendamisel ja sellega kohanemisel; 14. nõuab, et EL võtaks vastu kohustusliku hoolsuskohustust käsitleva õigusakti, mis paneks ettevõtjad ja nende rahastajad otseselt vastutama, et nende imporditavate kaupade tootmisel ei ole rikutud inimõiguseid, hõivatud maad ega kahjustatud keskkonda (sh raadatud metsi ega vähendatud bioloogilist mitmekesisust); nõuab laiemalt, et EL nõuaks ettevõtetelt ja finantsasutustelt oma bioloogilise mitmekesisusega seotud kohustuste suurendamist, näiteks jõuliste ja kohustuslike sätete abil, mis käsitlevad mõju hindamist, riskijuhtimist, avalikustamist ja väliseid aruandlusnõudeid; kutsub OECDd üles töötama välja praktilisi meetmeid hoolsuskohustuse ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas, et toetada ettevõtete jõupingutusi; 15. väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle töötada välja seadusandlik ettepanek ettevõtete kohustusliku inimõiguste ja keskkonnaalase hoolsuskohustuse kohta kogu tarneahelas; soovitab, et see seadusandlik ettepanek peaks toetama ja hõlbustama keskkonna- ja kliimamuutuste tagajärgede mõõtmise ühiste meetodite kujundamist; rõhutab tõhusa, sisuka ja teadliku konsulteerimise tähtsust kõigi mõjutatud või potentsiaalselt mõjutatud sidusrühmadega, nagu inimõiguste ja keskkonna kaitsjad, kodanikuühiskond, ametiühingud ning põlisrahvad ja kohalikud kogukonnad; peab kahetsusväärseks tõsiseid puudusi ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“ ning äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamisel põlisrahvaste õiguste ja maaga seotud õiguste suhtes; nõuab veel kord, et EL osaleks konstruktiivselt ÜRO Inimõiguste Nõukogu töös rahvusvahelise õiguslikult siduva instrumendi loomiseks, millega reguleeritakse rahvusvahelises inimõigustealases õiguses rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriettevõtete tegevust ning mis peaks sisaldama spetsiaalseid norme põlisrahvaste kaitseks; 16. kordab oma nõudmist, et komisjon esitaks kiiresti ettepaneku ELi õigusraamistiku kohta, mille eesmärk on peatada ja pöörata tagasi ELi põhjustatav ülemaailmne metsade raadamine ning metsade seisundi halvenemine ning millega kehtestatakse ettevõtetele nõue läbi viia hoolsuskohustus tagamaks, et ELis turustatavad tooted ei ole seotud metsade raadamise, looduslike ökosüsteemide muutmise ega põlisrahvaste ja kohalike kogukondade õiguste rikkumistega;
Poliitikavaldkondade arengusidusus 17. tuletab meelde, et ELi elurikkuse alase välispoliitika tulemuslikkus sõltub elurikkuse ja teiste peamiste ELi välispoliitikavaldkondade vahelisest sidususest, näiteks kaubandus- ja investeerimislepingutest; 18. märgib, et IPBESi 2019. aasta bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmse hindamise aruanne näitab bioloogilise mitmekesisuse kaitse lähenemisviisi piiratust maismaa- ja merekaitsealade ulatuse kaudu, mis kujutavad endast mõnda vähestest osaliselt saavutatud Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidest; 19. rõhutab, et bioloogiline mitmekesisus on paljude majandustegevuste keskmes, eelkõige otseselt loodusel ja elujõulistel ökosüsteemidel põhinevate põllumajanduskultuuride ja loomakasvatuse, metsanduse, kalanduse ning paljude turismi vormidega seotud tegevuste keskmes; nõuab tungivalt, et EL integreeriks bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenused kõigisse seotud poliitikavaldkondadesse, eelkõige põllumajandus-, kalandus-, metsandus-, energia-, kaevandus-, kaubandus-, turismi- ja kliimamuutuste-, arengu- ja vaesuse vähendamise poliitikasse ja meetmetesse, ning edendaks uuenduslikke ja rakendatavaid lahendusi bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu võitlemiseks, tagades samal ajal kõigile tervisliku, ohutu, kättesaadava ja taskukohase hinnaga toidu; 20. märgib sügava murega, et ELi tarbimine moodustab ligikaudu 10 % raadamise ülemaailmsest osakaalust, eelkõige sõltuvuse tõttu selliste põllumajandustoodete impordist nagu palmiõli, liha, soja, kakao, kohv, mais, puit ja kumm; kordab oma palvet, et komisjon esitaks 2021. aastal ettepaneku ELi õigusraamistiku loomiseks, et peatada ja pöörata tagasi ELi põhjustatav ülemaailmne raadamine, tagades, et ELi turud ja tarbimismustrid ei avaldaks arengumaades metsadele ega elurikkusele negatiivset mõju, võttes arvesse selle järelmõju nende elanikkonnale; nõuab, et EL toetaks neid riike toidusüsteemide kestlikkuse rakendamisel, luues lühikesed tarneahelad, arendades agroökoloogiat, toetades väikepõlluma­ jandustootjaid ning tagades samal ajal maaomandi- ja kohalike kogukondade õigused;