CS
C 132/160
Úřední věstník Evropské unie
24.3.2022
Čtvrtek 7. října 2021
nadměrné závislosti na ústředních protistranách ze Spojeného království a vítá opatření přijatá Komisí v minulém roce, která stanoví kritéria pro klasifikaci ústředních protistran ze třetích zemí; 23. vyjadřuje politování nad tím, že ve finančních institucích a institucích EU není zajištěna plná genderová vyváženost, a zejména nad skutečností, že ženy jsou i nadále nedostatečně zastoupeny ve výkonných funkcích v oblasti bankovních a finančních služeb; zdůrazňuje, že vyvážené zastoupení žen a mužů v řídících a dozorčích orgánech a v pracovní síle má jak společenské, tak hospodářské přínosy; domnívá se, že výběr uchazečů do unijních finančních institucí a orgánů by měl být založen na kritériích zohledňujících zásluhy a schopnosti, aby příslušné instituce fungovaly co nejúčinněji; vyzývá vlády a všechny orgány a instituce, aby se začaly co nejdříve zaměřovat na dosažení plné vyváženosti zastoupení žen a mužů, mimo jiné tím, že pro všechna budoucí jmenování, která vyžadují souhlas Parlamentu, poskytnou genderově vyvážené užší seznamy kandidátů, a to i v ECB a v nejvyšších finančních institucích EU, a aby usilovaly o to, že do každého postupu jmenování bude zařazena alespoň jedna kandidátka a jeden kandidát; připomíná své usnesení ze dne 14. března 2019 (39), jehož cílem je zajistit vyvážené zastoupení žen a mužů na nadcházejícím seznamu kandidátů v oblasti hospodářských a měnových záležitostí EU, a opakuje svůj závazek nebrat v úvahu seznamy kandidátů, u nichž nebyla dodržena zásada vyváženého zastoupení žen a mužů; 24.
vyzývá Komisi, aby přezkoumala kritéria způsobilosti s cílem zvýšit účast žen;
Dohled 25. oceňuje úlohu evropského bankovního dohledu při poskytování dočasné kapitálové a provozní úlevy bankám v reakci na pandemii COVID-19, aby mohly i nadále poskytovat finanční podporu podnikům a domácnostem a absorbovat ztráty při současném zachování vysoké kvality dohledu; bere na vědomí obavy jednotného mechanismu dohledu, pokud jde o vysoké náklady, nízkou ziskovost, snížená tržní ocenění a nedostatečné investice do nových technologií v bankovním odvětví; vyzývá k poskytnutí pokynů ohledně očekávaného harmonogramu a přístupu k obnově rezerv; 26. zdůrazňuje, že je důležité zvýšit transparentnost a předvídatelnost bankovního dohledu EU, a v tomto ohledu oceňuje nedávnou praxi zveřejňování požadavků pro jednotlivé banky v rámci pilíře 2; je přesvědčen, že individuální požadavky zvyšují spolehlivost očekávání v rámci jednotného mechanismu dohledu a usnadňují informovanější rozhodování investorů; 27. očekává, že nedávné změny organizační struktury jednotného mechanismu dohledu při současném zjednodušení systému a začlenění technologických inovací usnadní dohled více založený na rizicích a interní institucionální spolupráci; 28. považuje za užitečnou analýzu jednotného mechanismu dohledu z listopadu 2020 zaměřenou na potenciální slabiny bankovního sektoru v různých scénářích, pokud jde o dopady otřesu na kvalitu aktiv a kapitál; 29. konstatuje, že jednou z klíčových priorit jednotného mechanismu dohledu by mělo zůstat řádné řízení úvěrového rizika; sdílí obavy jednotného mechanismu dohledu, že banky mohou změnit své modely úvěrového rizika, a bere v tomto ohledu na vědomí očekávání jednotného mechanismu dohledu, pokud jde o odpovídající provozní přípravy v očekávání nárůstu úvěrů v selhání a spolehlivé řízení úvěrového rizika, jak je uvedeno v dopisech generálním ředitelům významných institucí a v jeho strategii úvěrového rizika COVID-19; podporuje posílený dohled jednotného mechanismu dohledu nad trhy s vysokým pákovým efektem; konstatuje, že ne všechny banky byly schopny splnit očekávání jednotného mechanismu dohledu, pokud jde o řízení úvěrů, a je tedy zapotřebí další úsilí; 30. uznává, že krize způsobená onemocněním COVID-19 zvyšuje riziko dalšího hromadění úvěrů v selhání; se znepokojením bere na vědomí prognózu ECB, že úvěry v selhání by v případě vážného, ale věrohodného scénáře mohly dosáhnout až 1,4 bilionu EUR do konce roku 2022; zdůrazňuje, že zajištění řádného a včasného řízení zhoršené kvality aktiv v rozvahách bank bude klíčové pro předcházení hromadění úvěrů v selhání v krátkodobém horizontu; doporučuje členským státům, aby vyvinuly další úsilí k řešení této otázky; připomíná v této souvislosti sdělení Komise ze dne 16. prosince 2020 o řešení úvěrů se selháním po pandemii (COM(2020)0822), jehož cílem je umožnit bankám podporovat domácnosti a podniky EU; očekává, že revize směrnice o spotřebitelském úvěru (40) zajistí vysokou úroveň ochrany
(39) (40)
Úř. věst.
C 23, 21.1.2021, s. 105.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/48/ES ze dne 23. dubna 2008 o smlouvách o spotřebitelském úvěru a o zrušení směrnice Rady 87/102/EHS (Úř. věst.
L 133, 22.5.2008, s. 66).