BG
C 132/160
Официален вестник на Европейския съюз
24.3.2022 г.
Четвъртък, 7 октомври 2021 r.
Обединеното кралство и приветства мерките, приети от Комисията през последната година, за определяне на критериите за класифициране на ЦК от трети държави; 23. изразява съжаление, че не е осигурен пълен баланс на половете във финансовите институции и органи на ЕС, и по-специално относно факта, че жените продължават да бъдат по-слабо представени на ръководни длъжности в сферата на банковите и финансовите услуги; подчертава, че балансът между половете в управителните съвети и сред служителите води както до социална, така и до икономическа възвръщаемост; счита, че подборът на кандидатите във финансовите институции и органи на ЕС следва да се основава на критерии за заслуги и способности, така че съответните институции и органи да функционират възможно най-ефективно; призовава правителствата и всички институции и органи да дадат приоритет на постигането на пълно равновесие между половете във възможно най-кратък срок, включително чрез предоставяне на балансирани по отношение на половете списъци с подбрани кандидати за всички бъдещи назначения, за които се изисква одобрението на Парламента, включително в ЕЦБ и водещите финансови институции на ЕС, като се стремят да включат поне една жена и един мъж като кандидати за всяка процедура за номиниране; припомня своята резолюция от 14 март 2019 г. (39), която има за цел да осигури баланс на половете в предстоящия списък с кандидати за кандидатури на ЕС в областта на икономическите и паричните въпроси, и отново заявява ангажимента си да не се вземат предвид списъците с кандидати, в които принципът на равновесие на половете не е спазен; 24.
призовава Комисията да преразгледа критериите за допустимост с цел да се привлекат повече кандидатури от жени;
Надзор 25. оценява ролята на европейския банков надзор за осигуряване на временни капиталови и оперативни облекчения на банките в отговор на пандемията от Covid-19, така че да могат да продължават да предоставят финансова подкрепа за предприятията и домакинствата и да покриват загубите, като същевременно се поддържа високото качество на надзора; отбелязва загрижеността на единния надзорен механизъм по отношение на високите разходи, ниската рентабилност, понижените пазарни оценки и недостатъчните инвестиции в нови технологии в банковия сектор; призовава за насоки относно очакваните срокове и подход към възстановяването на буферите; 26. подчертава значението на повишаването на прозрачността и предвидимостта на банковия надзор в ЕС и във връзка с това приветства неотдавнашната практика на публикуване на специфичните изисквания за банките по стълб 2; счита, че индивидуалните изисквания правят очакванията на единния надзорен механизъм по-надеждни и улесняват по-информирани решения на инвеститорите; 27. очаква, че едновременно с опростяването на системата и внасянето на технологични иновации, неотдавнашните промени в организационната структура на единния надзорен механизъм ще улеснят надзор, основан в по-голяма степен върху риска, и вътрешно институционално сътрудничество; 28. счита за уместен анализа на единния надзорен механизъм от ноември 2020 г. относно потенциалните уязвимости на банковия сектор при различни сценарии по отношение на ефектите от сътресенията върху качеството на активите и капитала; 29. отбелязва, че доброто управление на кредитния риск следва да остане един от ключовите приоритети за единния надзорен механизъм; споделя опасенията на единния надзорен механизъм, че банките могат да променят своите модели за кредитен риск, и във връзка с това отбелязва свързаните с надзора очаквания на ЕНМ за подходяща оперативна подготовка в очакване на увеличаване на необслужваните кредити и за стабилно управление на кредитния риск, както са посочени в писмата до изпълнителните директори на значими институции, и неговата стратегия за кредитния риск Covid-19; подкрепя засиления надзор на единния надзорен механизъм върху пазарите с висок ливъридж; отбелязва, че не всички банки успяха да отговорят на очакванията на ЕНМ относно управлението на кредитния риск, което означава, че са необходими допълнителни усилия; 30. признава, че породената от Covid-19 криза увеличава риска от по-нататъшно натрупване на необслужвани кредити; отбелязва със загриженост прогнозата на ЕЦБ, че при неблагоприятен, но правдоподобен сценарий, необслужваните кредити биха могли да достигнат нива от 1,4 трилиона евро до края на 2022 г.; подчертава, че осигуряването на целесъобразно и навременно управление на влошеното качеството на активите в счетоводните баланси на банките ще бъде от ключово значение за предотвратяване на натрупването на необслужвани кредити в краткосрочен план; съветва държавите — членки на ЕС, да положат допълнителни усилия за решаване на този въпрос; във връзка с това отбелязва съобщението на Комисията от 16 декември 2020 г. относно справянето с необслужваните кредити в резултат на пандемията от COVID-19 (COM(2020)0822) за даване на възможност на банките да подкрепят домакинствата и предприятията в ЕС, очаква преразглеждането на Директивата за потребителските кредити (40) да осигури високо равнище на защита на потребителите,
(39) (40)
ОВ C 23, 21.1.2021 г., стр. 105.
Директива 2008/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2008 г. относно договорите за потребителски кредити и за отмяна на Директива 87/102/ЕИО на Съвета (ОВ L 133, 22.5.2008 г., стр. 66).