C 117/80
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
11.3.2022.
Ceturtdiena, 2021. gada 16. septembris
80. uzsver zvejnieku nozīmīgo devumu zinātniskās izpratnes attīstībā, ņemot vērā gan viņu tiešo iesaisti zvejas datu vākšanā, gan viņu sadarbību ar zinātnes nozari, sniedzot papildu informāciju zinātniskiem mērķiem par jūras vides stāvokli, sugām un dzīvotnēm un to saglabāšanu;
81. norāda, ka zvejnieku apmācība var būtiski sekmēt to, ka zvejas darbības arī turpmāk ir iesaistītas dabas aizsardzībā un to veicina, atbalstot ilgtspējīgāku zvejas paņēmienu īstenošanu un izmantošanu atbilstīgi KZP ilgtspējīgas resursu izmantošanas mērķiem;
82. norāda, ka ir svarīgi attīstīt jūras zinātniskās pētniecības un inovācijas potenciālu tālākajos reģionos, lai minētajos reģionos stimulētu zilās ekonomikas izaugsmi; turklāt piebilst, ka tālāko reģionu lielāka līdzdalība starptautiskos pētniecības tīklos, kuros iesaistītas šo reģionu universitātes, kas pazīst to īpašās iezīmes, var tiem palīdzēt uzlabot savas inovācijas sistēmas un radīt darbvietas; mudina Komisiju censties šos reģionus nodrošināt ar līdzekļiem to bioloģiskās daudzveidības efektīvai izpētei un izmantošanai;
83. uzsver kopējās zivsaimniecības politikas mērķi veicināt selektīvu zveju un ES mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti; uzsver gūtos panākumus virzībā uz mazemisiju kuteru floti un inovatīvām zvejas metodēm, kas veicina gan 2050. gada mērķrādītāja, gan selektivitātes mērķa sasniegšanu; aicina Komisiju atbalstīt šādu attīstību un noteikt to par prioritāti, lai pavērtu nozarei perspektīvas, izmantojot inovāciju;
84. norāda uz kuģubūvei un zinātnei kopīgās pieejas “trīskāršs nulles līmenis” — nulles līmeņa emisijas, nekādu atkritumu, nekādu negadījumu uz kuģa — kopīgu attīstību, kas veicina virzību uz Eiropas flotes (arī nerūpnieciskās zvejas flotes) kuģu konstrukciju, kurā vairāk tiek ievēroti aprites, efektivitātes un ilgtspējas kritēriji nekā lielākoties ekonomiski;
85. konstatē, ka tad, ja zvejniekiem tiek nodrošināta atbilstoša apmācība un īpašas prasmes, viņi varētu vēl vairāk veicināt zinātniskās izpratnes attīstību, uz vietas vācot un reģistrējot vides datus, lai verificētu informāciju, kas iegūta attālinātā novērošanā ar satelītiem un citiem instrumentiem; uzsver, ka svarīga loma zvejnieku apmācīšanā, lai tiktu nodrošināta šī vajadzība, ir universitātēm un jūras zinātniskās pētniecības centriem, kas sadarbojas ar jūrskolām; uzsver, ka ES flote, ko veido vairāk nekā 81 000 visu lielumu zvejas kuģu, 2019. gadā nodrošināja nesalīdzināmu skaitu platformu, kas teju katru dienu pastāvīgi vāca zvejas un citus jūras datus; norāda, ka šo infrastruktūru var un vajag izmantot, šajā nolūkā izmantojot piemērotus stimulus, lai savāktu vēl vairāk datu par Eiropas un pasaules jūrām; mudina oficiālās zinātniskās padomdevējas struktūras zivsaimniecības jautājumos, piemēram, Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES) vai ZZTEK, vairāk izmantot ES flotes savāktos datus;
86. norāda, ka jauniešu līdzdalība un paaudžu nomaiņa ne vien nodrošinās zilās ekonomikas senākās darbības turpināšanu, bet arī palīdzēs nezaudēt iedzīvotājus piekrastes reģionos un apkārtējos lauku apvidos un saglabāt daudzu piekrastes kopienu kultūras mantojumu; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai jaunākās paaudzes būtu labāk informētas un labāk izprastu ilgtspējas jautājumus, pateicoties jaunām zināšanām, kā arī to, ka visiem ir jāsniedz ieguldījums cīņā pret klimata pārmaiņām, kas vissmagāk ietekmē planētas jūras un piekrastes teritorijas;
87. uzskata, ka zvejniecības nozare būtu pievilcīgāka lielākam skaitam jauniešu, ja tā būtu saistīta un papildināta ar jaunām nozarēm, piemēram, tūrismu; šajā sakarībā mudina dalībvalstis un to reģionus samazināt birokrātiju, kas saistīta ar zvejas tūrismu kā ienākumu avotu; turklāt aicina Komisiju pašreizējo ES programmu satvarā veicināt rezerves līniju izmantošanu, lai atjaunotu ar jūras nozaru darbībām saistīto materiālo un nemateriālo mantojumu, saglabātu piekrastes kopienu identitāti un optimizētu to izmantošanu tūrismam;
88. norāda, ka Eiropas jauniešiem aizvien vairāk rūp vides aizsardzība; uzsver to, cik svarīga ir ilgtspējīga zvejniecības pārvaldība, lai piesaistītu jaunus zvejniekus; prasa veicināt mazietekmējošu zveju — ne vien lai samazinātu zvejniecības ietekmi uz jūras vidi, bet arī lai piesaistītu jaunas zvejnieku paaudzes;
89.
norāda, ka zvejas tūrismam piemīt ievērojams neizmantots potenciāls;
90. uzsver to, ka jūras vides ilgtspējīgas attīstības un aizsardzības labad ir svarīgi iekļaut zvejniekus sadarbīgā un kopienā balstītā jūras telpiskajā plānošanā;