11.3.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 117/17 Otrdiena, 2021. gada 14. septembris
iii) jāizvirza finansējums zaļas kuģubūves pētniecības un inovāciju programmām par prioritāti; 53. aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi uzraudzīt trešo valstu investīcijas Eiropas ostās, jo tās Eiropas stratēģiskajā infrastruktūrā ir multimodāli centri, enerģijas pamatcentri un rūpniecības klasteri; Pasažieru transports, mobilitāte pilsētās, pilsētu ūdenstransporta loģistika un tūrisms 54. atzinīgi vērtē Komisijas neseno izvērtējumu par 2013. gada tiesību aktu kopumu par mobilitāti pilsētās (18); šajā sakarā norāda, ka gaidāmie rezultāti no tiesību aktu kopuma par mobilitāti pilsētās, proti, CO2 un gaisa piesārņotāju emisiju samazināšanās, mazāk sastrēgumu un mazāk ceļu satiksmes negadījumos cietušo pilsētu teritorijās, nav konsekventi īstenojušies visā ES; tādēļ aicina Komisiju mudināt dalībvalstis un pilsētas ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānošanā pēc iespējas iekļaut sabiedrisko ūdenstransportu, pilsētas loģistiku un vietējos kravu pārvadājumus kā drošu, ilgtspējīgu un efektīvu transporta veidu un vākt vairāk datu par mobilitāti pilsētās; turklāt uzsver, ka digitālajās mobilitātes platformās, piemēram, mobilitāte kā pakalpojums, un arī kravu piegādes lietotnēs, ir jāiekļauj sabiedriskais ūdenstransports; 55. uzsver iekšzemes ūdensceļu neizmantoto potenciālu pilsētu teritorijās, kā to apliecina ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija; uzsver, ka pilsētu teritorijas kļūst aizvien noslogotākas un jaunas autoceļu infrastruktūras izbūve ne vienmēr ir rentabla; aicina Komisiju iekļaut ūdenstransportu ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas mērķī, kas paredz labāk izmantot iekšējos ūdensceļus pilsētās, un nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem, kuru mērķis ir veicināt loģistiku pa mūsu iekšējiem ūdensceļiem un ņemt vērā galīgo piegādi, izmantojot kravas velosipēdus, tādējādi sekmējot modālo pārvirzi; šajā sakarā aicina Komisiju uzlabot datu vākšanu par mobilitāti pilsētās attiecībā uz pasažieru un kravu pārvadājumiem pa ūdensceļiem un uzsver iekšzemes ūdensceļu transporta potenciālu pilsētu ilgtspējīgas loģistikas pēdējā posmā; 56. uzsver, ka 2019. gada dati par pasažieru pārvadājumu pieprasījumu liecina, ka Eiropas upju kruīzu nozare, tostarp dienas braucienu kuģi un prāmju pakalpojumi, pirms Covid-19 pandēmijas bija labā stāvoklī; tomēr norāda, ka 2020. gada pirmajā pusgadā šīs nozares darbība gandrīz pilnībā apstājās, ņemot vērā sanitāro situāciju, kas ir negatīvi ietekmējusi ekonomiku un radījusi finansiālas grūtības uzņēmumiem, un joprojām nav skaidrs, vai 2021. gadā pasažieru satiksme atkal normalizēsies (19); tādēļ aicina Komisiju iekšzemes ūdensceļu tūrismu iekļaut gaidāmajā Eiropas Tūrisma programmā 2050. gadam, lai veicinātu ekonomisko pamatojumu upju tūrisma ilgtspējīgai, inovatīvai un noturīgai atveseļošanai, ņemot vērā upju tūrisma ekonomiskos ieguvumus ostu reģioniem pievienotās vērtības, nodarbinātības radīšanas un ostu ieņēmumu ziņā; 57. uzsver, ka jāturpina analizēt iekšzemes ūdensceļu potenciāls saistībā ar izklaides kuģošanu un citām piekrastes darbībām, kas sekmētu izaugsmi, radītu jaunas nodarbinātības iespējas un uzlabotu tūrismu attiecīgajos reģionos; 58. aicina dalībvalstis atbalstīt starptautisko izklaides kuģu vadītāju sertifikātu, pieņemot ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Iekšzemes transporta komitejas rezolūciju Nr. 40, lai būtu iespējama licenču pārrobežu atzīšana un Eiropā sekmētu izklaides kuģošanu; o o 59.
(18) (19)
o
uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.
Komisijas dienestu 2021. gada 24. februāra darba dokuments (SWD(2021)0047).
Reinas kuģniecības centrālā komisija, Market observation report 2020: inland navigation in Europe, 2020. gada septembris.