11.3.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 117/9 Otrdiena, 2021. gada 14. septembris
G. tā kā Komisijas baltajā grāmatā par transportu, kas publicēta jau 2011. gadā, tika uzsvērts, ka Eiropā ir jāpalielina iekšzemes ūdensceļu modālais īpatsvars, un tā kā kopš tā laika nav panākts pietiekams progress; H. tā kā iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē valda liela vienprātība par to, ka zaļināšana ir būtiska, lai nodrošinātu nozares ilgtermiņa konkurētspēju un ļautu tai uzņemties nozīmīgu, uzticamu un ticamu lomu multimodālajā pārvirzē; tā kā nozarē tiek plaši apspriests, kā finansēt šo zaļo pārkārtošanos; tā kā ir pienācis laiks konkrētākiem pasākumiem, instrumentiem un līdzekļiem, lai sekmētu šī mērķa īstenošanu praksē; I. tā kā nepietiekamas investīcijas infrastruktūrā ir novedušas pie iekavētiem darbiem; tā kā kvalitatīva infrastruktūra ir sekmīgas iekšzemes ūdensceļu nozares pamats un mugurkauls; tā kā spējas palielināšanai ir savi ierobežojumi un uzmanība būtu vienlīdz jākoncentrē uz snieguma uzlabošanu un nozares uzticamības nodrošināšanu jebkurā laikā; J. tā kā ievērojama daļa no ES iekšzemes ūdensceļu kravu pārvadājumiem ir saistīta ar jūras ostām; tā kā gan jūras, gan iekšzemes ostām ir svarīga nozīme kā multimodāliem mezgliem, nodrošinot savienojumus ar citiem transporta veidiem, kas var pārņemt arī kravu pārvadājumus; tā kā tādēļ ir svarīgi un saskaņā ar TEN-T pamatnostādnēm tiek prasīts, lai jūras un iekšzemes ostas būtu labi savienotas savā starpā un tām būtu labi savienojumi ar iekšzemi; norāda, ka iekšzemes ostām būtu jākļūst par enerģijas centriem ilgtspējīgām alternatīvām degvielām; K. tā kā sausums un klimata pārmaiņas ir divas lielākās problēmas, ar ko Eiropas iekšzemes ūdensceļu transports saskaras; tā kā vairākos Eiropas reģionos iekšzemes ūdensceļu transportu smagi ietekmēja ilgstošs sausuma periods 2018. gadā ar ārkārtīgi zemu ūdens līmeni; tā kā sekas bija postošas Reinā un tās pietekās, kā arī Donavas un Elbas augštecē un vidustecē; tā kā Vācijā tas noveda pie rūpnieciskās ražošanas samazinājuma 5 miljardu EUR vērtībā; tā kā turklāt Ziemeļeiropā ziemas mēnešos, kad ir viszemākās temperatūras, iekšzemes ūdeņu teritorijas parasti aizsalst, kas traucē satiksmi; L. tā kā modālā pārvirze no autoceļiem uz iekšzemes ūdensceļiem attiecas ne tikai uz kravu pārvadājumiem, bet arī uz pasažieru transportu, sevišķi pilsētās; tā kā 50 % ES iedzīvotāju dzīvo jūras un upju tuvumā, iekšzemes ūdensceļu transports piedāvā videi nekaitīgu alternatīvu gan enerģijas patēriņa, gan trokšņa emisiju ziņā; tā kā tas palīdz arī atslogot pārslogotos autoceļu tīklus un nodrošina alternatīvu autoceļu infrastruktūras paplašināšanai blīvi apdzīvotās teritorijās; M. tā kā upju kruīziem, prāmjiem, vienas dienas braucienu kuģiem, ūdens taksometriem un ūdens maršruta transportam ir būtiska nozīme Eiropas tūrisma nozarē un tiem būtu jākļūst par tīrāku iespēju tūrismam un sabiedriskajam transportam reģionos un pilsētās ar pieejamām un kuģojamām upēm, kanāliem un ezeriem, kas turklāt padarītu mobilitāti pilsētās ilgtspējīgāku un efektīvāku; tā kā tas būtu jāņem vērā ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā; N. tā kā kravu pārvadājumiem pa iekšzemes ūdensceļiem kopā ar dzelzceļu būs izšķiroša nozīme zaļā kursa mērķu sasniegšanā attiecībā uz kravu pārvadājumu modālo pārvirzi; tā kā šie abi transporta veidi būtu jāintegrē piegādes ķēdēs un jāpadara pieejamāki; O. tā kā iekšzemes ūdensceļu transportam varētu būt liela nozīme jūras transporta nozarē saistībā ar digitalizācijas palielināšanu un bezemisiju piedziņas risinājumu (piemēram, elektrifikācija un ūdeņradis) paplašināšanu; P. tā kā procedūras ūdeņraža kuģa sertifikāta saņemšanai joprojām ir ļoti garas; tā kā turklāt vairākiem ūdeņraža kuģiem ar pilnīgi vienādiem tehniskajiem raksturlielumiem ir jāiesniedz atsevišķi pieteikumi par katru kuģi; tā kā šāda veida administratīvais slogs kavē privātās investīcijas un tādējādi kavē tehnoloģisko progresu un izmaksu efektivitātes uzlabojumus; Q. tā kā enerģētikas pārkārtošana ir izaicinājums arī iekšzemes kuģošanas nozarei, neraugoties uz to, ka iekšzemes ūdensceļi ir viens no videi nekaitīgākajiem transporta veidiem; tā kā ir svarīgi ņemt vērā darbuzņēmēju nozīmi visā piegādes ķēdē, lai uzlabotu ekonomisko pamatojumu ilgtspējīgām investīcijām iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē; R. tā kā iekšējo ūdensceļu flote ir jāmodernizē un jāpielāgo, lai atspoguļotu tehnikas progresu nolūkā vēl vairāk uzlabot kuģu vidisko sniegumu; tā kā bezemisiju tehnoloģijas iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē vēl nav dzīvotspējīgas plašā mērogā, jo nav pietiekama tehniskā brieduma, infrastruktūras un konkurētspējīgu cenu;