LV
7.3.2022.
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 109/25
Izvirzītie pamati: — Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 103. panta pārkāpums; — Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums; — Eiropas Savienības tiesību vispārējo principu pārkāpums.
Prasība, kas celta 2021. gada 27. decembrī – NQ/Padome u.c.
(Lieta T-803/21) (2022/C 109/34) Tiesvedības valoda – portugāļu Lietas dalībnieki Prasītāja: NQ (pārstāves: R. Leandro Vasconcelos un M. Martins Pereira, advokātes) Atbildētājas: Eiropas Savienības Padome, Eiropas Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) Prasījumi Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi: — atcelt Komisijas Ārpolitikas instrumentu dienesta (FPI) 2021. gada 1. decembra lēmumu un lēmumu par prasītājas nerekomendēšanu dalībai turpmākajās Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijās nākamos piecus gadus; pakārtoti, ja tiktu uzskatīts, ka šis nav apstrīdamais akts: — atcelt 16. oktobra novērtējuma ziņojumu; vēl pakārtotāk, ja neviens no šiem nebūtu apstrīdamais akts: — atcelt galvenā novērotāja vietnieka (Deputy Chief Observer) 22. oktobra lēmumu; — piespriest Eiropas Komisijai un, attiecīgā gadījumā, EĀDD un Eiropas Savienības Padomei segt savus, kā arī atlīdzināt prasītājas tiesāšanās izdevumus.
Pamati un galvenie argumenti Prasības pamatojumam prasītāja izvirza sešus pamatus.
1) Ar pirmo pamatu tiek apgalvots, ka neesot ievērotas tiesības tikt uzklausītam.
Novērtēšanas procedūrā, kuras rezultātā tika sagatavots 2021. gada 16. oktobra novērtējuma ziņojums, neesot ievērotas prasītājas tiesības tikt uzklausītai saistībā ar novērtējuma ziņojuma projektu, t.i., pirms galīgā lēmuma pieņemšanas.
Šīs tiesības izriet no labas pārvaldības tiesībām, kuras nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (turpmāk tekstā – “Harta”) 41. pantā.
2) Ar otro pamatu tiek apgalvots, ka neesot izpildīts pienākums norādīt pamatojumu.
FPI esot pieņēmis apstrīdēto lēmumu, neizpildot pienākumu norādīt pamatojumu.
Šis pienākums, ir noteikts, pirmkārt, LESD 296. panta otrajā daļā un, otrkārt, nostiprināts Hartas 41. panta 2. punkta trešajā ievilkumā.
Apstrīdētā lēmuma pamatojumā nav iespējams identificēt iemeslus, uz kuriem tiek balstīts lēmums par prasītājas nerekomendēšanu dalībai [Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijās] un par viņas izslēgšanu uz pieciem gadiem.
3) Ar trešo pamatu tiek apgalvots, ka esot pieļauts tiesiskās drošības principa pārkāpums.
Apstrīdētais lēmums esot pieņemts, pārkāpjot tiesiskās drošības principu.
Tiesiskās drošības princips ir Savienības tiesību vispārējs princips.
Apstrīdētajā lēmumā neesot atsauces uz izslēgšanas juridisko pamatu, un to arī neesot iespējams identificēt, atsaucoties uz citiem lēmuma elementiem.