4.3.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 105/3
2.8 EESK välkomnar även meddelandet om bättre lagstiftning, där det betonas att en bättre lagstiftning är nyckeln till hållbar utveckling.
Den kan inte bygga på enbart ekonomisk tillväxt utan kräver en balans mellan ekonomiska, hållbara och sociala strategier.
2.9 Trots detta föreslås i flera lagstiftningsförslag och debatter nya rapporteringsskyldigheter för mikroföretag samt små och medelstora företag (hållbar kommunikation för företag (4), insyn i lönesättningen (5), tillbörlig aktsamhet).
Dessa skyldigheter kan direkt eller indirekt påverka mikroföretag samt små och medelstora företag till följd av krav från stora företag i värdekedjan, och innebära en kostnad med tanke på att de inte har de mänskliga och ekonomiska resurser som krävs för att reagera, vilket äventyrar deras verksamhet, företagsmodell och därmed överlevnad, särskilt i kristider.
2.10 Mikroföretag samt små och medelstora företag har dock uppnått uppmuntrande resultat, som till och med är bättre än de nationella genomsnitten, och det utan krav.
EESK anser att man bör utforma lagstiftningen för de 21 miljoner europeiska mikroföretagen och små och medelstora företagen, och inte för de 0,2 % företagen av större storlek för att sedan försöka tillämpa dessa principer på andra företag.
Detta skulle tillgodose inte bara företagsledarnas utan även deras många anställdas behov.
EESK skulle dessutom vilja se att alternativ till rapportering systematiskt föreslås. 3.
Kostnader och fördelar med rapporteringsåtgärder 3.1 Kommissionens beräkning av kostnader och administrativa bördor saknar ofta transparens och straffar mikroföretagen och de små och medelstora företagen.
Dessutom tillkommer de indirekta effekterna av skyldigheter i anslutning till värdekedjan, som kommissionen har svårt att kvantifiera.
Såsom anges i meddelandet om bättre lagstiftning är de ändringsförslag som lagts fram av Europaparlamentet och rådet sällan föremål för konsekvensbedömning och test för små och medelstora företag.
Slutligen innebär införlivandet av åtgärder i nationell lagstiftning ibland ytterligare kostnader.
3.2 För att uppfylla dessa tilltagande skyldigheter är företagarna tvungna att antingen göra det själva, under den tid som är avsedd för deras arbete, eller anlita externa sakkunniga.
Båda metoderna påverkar affärsverksamheten och medför ytterligare kostnader.
Dessa är proportionellt sett mycket högre för mikroföretag än för stora företag.
EESK varnar dessutom för att skapa fler rapporteringsåtgärder, eftersom de kan tyckas minimala när de ses åtskilda, men kan få en betydande effekt tillsammans.
3.3 Inom de områden där det inte finns några rapporteringskrav har man kunnat konstatera goda resultat: många mikroföretag samt små och medelstora företag investerar, på uppmuntran av sin yrkesorganisation eller av handelskammare, i den cirkulära ekonomin eftersom de där ser att detta gynnar deras utveckling och anseende (6).
Mikroföretags samt små och medelstora företags småskalighet underlättar utbyte mellan arbetsgivaren och arbetstagarna, vilket gör att löneskillnaderna mellan män och kvinnor ofta blir mindre än på nationell nivå (7).
De länder som infört trösklar för små och medelstora företag vad gäller viss sociallagstiftning uppvisar ett litet antal överklaganden, vilket antyder att de senaste kan vara föredömen utan att åläggas omfattande åtgärder.
I enlighet med EESK:s yttranden (8) måste definitionen av små och medelstora företag diskuteras.
3.4 Mikroföretag samt små och medelstora företag, däribland företag inom den sociala sektorn, deltar fullt ut i den cirkulära ekonomin eftersom de tillhandahåller lokala tjänster som stärker de sociala banden, skapar arbetstillfällen som inte går att omlokalisera och välstånd i områden där det saknas industri eller vissa offentliga tjänster.
De erbjuder även handelstillfällen och anställning för socialt utsatta grupper.
Mer än hälften av all varvad utbildning utförs på mikroföretag eller små och medelstora företag, varmed dessa bidrar aktivt till ungdomssysselsättningen.
Deras affärsmodell och småskalighet bidrar till att prioritera genomförandet av artificiell intelligens där människan fortfarande har kontroll, och främjar arbetslivets kvalitet och delaktighetsbaserad styrning.
3.5 Införandet av rapporteringsåtgärder ses ofta som en orättvis börda som påverkar verksamheten negativt och medför risk att företagen nekas tillträde till offentlig upphandling eller finansiering utan att medföra meningsfulla framsteg inom den politik som de ofta själva introducerat.
Denna ackumulering bidrar till att EU betraktas som alltför byråkratiskt och frikopplat från gräsrotsnivån.
3.6 EESK anser för övrigt att de sociala och miljömässiga målen endast kan uppnås genom att man inriktar sig på orsakerna till ojämlikheten och inte genom att man ökar kraven.
(4) (5) (6) (7) (8)
Förslag till direktiv vad gäller företagens hållbarhetsrapportering (2021/0104(COD)).
Förslag till direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete tack vare insyn i lönesättningen och efterlevnadsmekanismer (2021/0050(COD)).
Ett exempel på hantverksföretag som infört åtgärder för den cirkulära ekonomin utan transparenskrav i Nederländerna: https://www.deb.nl/ondernemersverhalen/slagerij-van-koppen-dacht-na-over-duurzaamheid/ ”Les entreprises de proximité au féminin” (”Lokalföretag ur kvinnligt perspektiv”, mars 2019): https://u2p-france.fr/sites/default/files/ etude_les_entreprises_de_proximite_au_feminin.pdf EUT C 345, 13.10.2017, s. 15 och EUT C 81, 2.3.2018, s. 1.