C 105/30
SV
Europeiska unionens officiella tidning
4.3.2022
— Minskning av livscykelutsläpp (tillverkning och återvinning).
— Minskning av transportsektorns utsläppsintensitet (intelligenta transportlösningar, delad mobilitet).
För varje transportbehov måste det finnas en hållbar mobilitetslösning (godstransporter över långa avstånd där biobränslen och syntetiska bränslen/vätgas används, batteridrivna elektriska drivlinor för leveranser den sista sträckan i städerna), i linje med principen om teknikneutralitet.
— Uppmuntring till eftermontering där förbränningsmotorn ersätts med en elmotor eller kompletteras med navmotorer (hybridsystem).
— Minskning av vikten på bilar som släpps ut på marknaden (6).
3.2 Kommissionen har för avsikt att inrätta ett parallellt utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader.
Att sätta ett pris på vägtransportutsläppen kommer att likställas med beskattning av bränsle (men med kvalificerad majoritet).
Intäkterna kommer att användas för att kompensera dem som är beroende av ett fordon med förbränningsmotor, antingen för arbete eller på grund av brist på alternativa transportlösningar.
Med tanke på att utformningen av en sådan kompensationsmekanism kommer att bli oerhört komplicerad och de högre bränslepriserna kommer att vara till nackdel för låginkomsttagare på ett oproportionerligt sätt är kommittén inte övertygad om att detta är rätt väg att gå eftersom det kommer att undergräva allmänhetens stöd för klimatåtgärder.
I stället verkar ansträngningar för att minska livscykelkostnaden för alternativa drivlinor, och minska kostnaderna för koldioxidsnåla bränslen och bränslen med nettonollutsläpp, vara ett bättre sätt att få koldioxidsnåla transporter inom ekonomiskt räckhåll för de flesta.
3.3 Så kallade laddningsöknar bör prioriteras.
I dag finns det 213 000 laddningsstationer och 70 % av alla laddningsstationer i EU är koncentrerade till tre länder (Nederländerna, Tyskland och Frankrike).
Med ett mål på 1 miljon offentliga laddare senast år 2025 och 3 miljoner senast år 2030 är det en enorm klyfta som ska överbryggas när det gäller infrastrukturutveckling (i den europeiska strategin för hållbar och smart mobilitet uppskattas de ytterligare investeringarna i infrastruktur för laddning och tankning av koldioxidsnåla bränslen uppgå till 130 miljarder euro per år under det kommande årtiondet).
EESK stöder därför införandet av obligatoriska mål.
Som en del av faciliteten för återhämtning och resiliens uppmuntrar flaggskeppsprojektet ”Ladda och tanka” endast medlemsstaterna att påskynda utbyggnaden av laddnings- och tankstationer som en del av sina återhämtningsplaner.
Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt bostäder, förberedande av nät för ökad integrering av elbilar, driftskompatibilitet hos laddningsinfrastrukturen, utvecklingen av smarta laddningstjänster (t.ex. genom lastbalansering) och tillgången på förnybara bränslen och bränslen med låga koldioxidutsläpp.
I takt med att fullt eldrivna tunga fordon blir verklighet förtjänar de också ett särskilt fokus.
3.4 Så länge prisparitet mellan konventionella och elektriska fordon inte uppnås (förväntas ske 2025–2027) kommer ekonomiska incitament att behövas för att stödja spridningen av koldioxidsnåla fordon på marknaden.
Dessa kan vara ekonomiska (subventioner, skattelättnader och skrotningssystem) eller icke-ekonomiska (prioriterade körfält, vägtullbefri­ elser, reserverade parkeringsplatser), inklusive ett sammanhängande regelverk för främjande av investeringar i koldioxidsnåla bränslen.
Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att göra bilflottorna grönare, eftersom detta skulle kunna vara en viktig draghjälp för att påskynda omställningen, och även eftersom det kommer att bidra till att skapa en begagnatmarknad för utsläppsfria och koldioxidsnåla fordon.
3.5 Stödja utvecklingen av den cirkulära ekonomin i bilindustrins ekosystem: återvinning, återanvändning och återtillverkning av bilar och bildelar.
Principerna för den cirkulära ekonomin bör också tillämpas för att öka mängden sekundära råvaror som görs tillgängliga för industrin och minska importberoendet.
I färska studier antyds dock att återvunnet material inte kommer att finnas i lämplig marknadsskala förrän om tio år, när livslängden för elfordon har uppnåtts.
Det är därför nödvändigt att vara realistisk och inse att primär utvinning är avgörande, åtminstone under 2020-talet.
Diversifieringen av leveranskedjorna samt en grön och etisk gruvbrytningsstrategi måste därför garantera leveranssäkerheten.
Dessutom måste man i den kommande översynen av direktivet om uttjänta fordon (2000/53/EG (7)) ta hänsyn till elektrifieringen av fordon och behovet av att utveckla marknaderna för returråvaror.
(6) (7)
Av de bilar som såldes i Frankrike utgjorde de med en vikt på under 1 000 kg och över 1 500 kg 36 respektive 7 % 1998 och 15 respektive 16 % 2019 (Eurostat).
Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG av den 18 september 2000 om uttjänta fordon (EGT L 269, 21.10.2000, s. 34).