C 105/20
SV
Europeiska unionens officiella tidning
4.3.2022
2.3 Hälsa och säkerhet 2.3.1 Den europeiska glasindustrin tillhandahåller arbetstillfällen av god kvalitet med en rad olika arbetsprofiler, från kroppsarbete som inte kräver någon utbildning till högkvalificerade ingenjörsjobb.
2.3.2 Att utföra kroppsarbete inom glasindustrin kan vara fysiskt påfrestande och ibland fortfarande farligt.
Hälso- och säkerhetsåtgärder, som kräver investeringar, har ofta en positiv inverkan på produktiviteten.
Åtgärderna för att förebygga arbetssjukdomar förbättras kontinuerligt.
Det gäller bland annat förebyggandet av silikos inom ramen för den sociala dialogen med Europeiska nätverket för kvarts (NEPSI) om respirabel kristallin kvarts.
Säkerhets- och förebyggandekulturen har bidragit till kvaliteten på arbetstillfällena inom sektorn.
2.4 Ålder och utbildning Till skillnad från i Central- och Östeuropa är större delen av arbetstagarna i länderna i Västeuropa äldre (50 +) och mycket erfarna.
Det blir allt svårare att locka nya och yngre arbetstagare.
För att äldre och erfarna arbetstagare ska kunna ersättas måste nya arbetstagare utbildas, och nuvarande arbetstagare måste få möjlighet att hålla jämna steg med innovationen och förändringarna inom industrin.
2.5 Glassektorn som en mycket innovativ sektor 2.5.1 Trender vad gäller hälsa och välbefinnande öppnar upp nya möjligheter och marknader för hållbara, hälsovänliga och återanvändbara glasförpackningar som kan återvinnas oändligt många gånger i ett slutet kretslopp.
Glassektorn arbetar med designinnovation och mer omvälvande metoder för att minska koldioxidutsläppen i tillverkningsprocessen, vilket gör att glastillverkningen håller på att genomgå en betydande omvandling.
2.5.2 Glas som används inom bygg- och bilindustrin blir alltmer avancerat genom att man integrerar det med folier, gaser, beläggningar, kameror, radarer och andra material för att förbättra säkerheten, isoleringsförmågan och dataöverföringen.
Solceller kan integreras i glasfasader eller panoramasoltak i bilar för att bibehålla effektiviteten och generera förnybar elektricitet.
2.5.3 Högteknologiska glasprodukter används också inom rymd- och försvarssektorerna.
Likaså används glasprodukter och kompositglas i rymdfarkoster och satelliter för beläggningar, elektronik, sensorer, bildskärmar osv.
Detta gör glasindustrin till en sektor som inte bara är högteknologisk och innovativ utan också mycket strategisk.
2.6 Effekterna av covid-19 Sedan pandemin bröt ut har det skett en nedgång på marknaderna inom nyckelsektorer, vilket har lett till minskad produktion med långsam återhämtning inom ett antal viktiga glassektorer (planglas, hushållsglas, glasfiber).
Under 2020 låg nedgången inom glasindustrin på mellan 1 % och 14 % beroende på undersektor.
Inom planglassektorn, som främst betjänar bygg- och bilindustrin, gick EU-marknaden ner med över 10 % under 2020.
Medan efterfrågan inom byggindustrin har varit stabilare än väntat är nedgången på marknaden för bilglas fortfarande mycket påtaglig.
3.
Glasets bidrag till EU:s klimatneutralitet, cirkulära ekonomi, välbefinnande och digitala agenda 3.1 Klimatneutralitet 3.1.1 R e n o v e r i n g s v å g e n 3.1.1.1 Glasprodukter står i centrum för EU:s renoveringsvåg, som syftar till att kraftigt minska byggnaders energiförbrukning och koldioxidutsläpp.
Det kommer att krävas att glas som uppfyller de högsta standarderna för energiprestanda används i fönster för att isolera byggnader.
Detta skulle innebära kraftiga minskningar av koldioxid­ utsläppen, då högpresterande glas skulle kunna minska koldioxidutsläppen från byggnader med 37,4 % fram till 2050 (2).
Glasull, skumglas och andra isolerande glasfiberderivat är också av avgörande betydelse när det gäller att få till stånd en optimal isolering i byggnader.
(2)
Källa: TNO:s (den nederländska organisationen för tillämpad vetenskaplig forskning) rapport ”Glazing potential: energy savings and CO2 emission reduction” – Glass for Europe (2019).