4.3.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 105/145
3.2 EESK stöder kommissionens plan och dess flaggskeppsinitiativ för att på ett övergripande sätt ta itu med de olika typerna av föroreningar och uppfylla åtagandena i Parisavtalet och målen för hållbar utveckling.
För att planen ska bli verkligt ambitiös måste målen vara helt förenliga med WHO:s rekommendationer.
3.3 EESK ställer sig bakom strategin att stärka den befintliga lagstiftningen på olika områden och anpassa den där den inte har genomförts på ett framgångsrikt sätt, till exempel när det gäller luftkvalitet och vatten.
Vi upprepar att EU:s miljöpolitik har visat att ett bristfälligt, fragmenterat och ojämnt genomförande av EU:s miljölagstiftning är ett allvarligt problem i många medlemsstater (4).
Problemet är dessutom inte att det saknas kunskap om vad som borde göras, utan att det finns brister när det gäller genomförandet av välkända åtgärder, som ofta beslutats sedan länge, och när det gäller politisk vilja (5).
3.4 EESK uppmanar kommissionen att börja samla in data så att den inom kort kan lägga fram lagstiftningsförslag på områden där sådana saknas, till exempel när det gäller ljus- och vibrationsföroreningar.
3.5 I vilken utsträckning målen har uppnåtts kommer att bedömas med hjälp av resultaten i övervaknings- och prognosramen för 2024.
Detta kommer att utgöra startskottet för diskussionerna för att bedöma ambitionsnivån och, vid behov, se över målen och lagstiftningen mer ingående.
EESK befarar att denna process kommer att bli för långdragen med tanke på den korta tid som återstår för att uppnå målen för 2030, och anser att ambitionsnivån bör höjas redan från början, dvs. nu.
3.6 De luftföroreningsmål som fastställts för 2030 bygger på referensår som ligger alltför långt tillbaka i tiden.
Referensåren skiljer sig åt mellan de olika målen eftersom de bygger på olika data och lagstiftning.
Även om långa perioder med kumulativa uppgifter underlättar prognoser anser EESK att bedömningen av hur arbetet med målen fortskrider bör utgå från samma tidpunkt för alla mål så att man får en realistisk bild av graden av efterlevnad.
3.7 Den stödjande ramen ska hjälpa företag, inbegripet små och medelstora företag, att tillämpa lagstiftningen om begränsning av föroreningar samtidigt som de administrativa bördorna begränsas till ett minimum.
Eftersom EU:s föroreningar inte stannar vid gränserna behöver man också ett harmoniserat regelverk på internationell nivå.
3.8 EESK anser att samarbetet mellan sektorer är avgörande för att genomföra övergången.
Kommittén välkomnar därför inrättandet av intressentplattformen för nollförorening och vill samarbeta genom Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin eller på andra sätt.
Kommittén rekommenderar också att man upprättar ett nära samarbete med tredjeländer och forum för samarbete mellan det civila samhället i de olika regionerna, eftersom föroreningar inte har några gränser.
4.
Särskilda kommentarer 4.1 EU:s stöd till innovation, investeringar och forskning om ny utrustning och ny teknik är viktigt för alla företag och för att skapa nya arbetstillfällen av hög kvalitet.
Det är dock viktigt att investera i natur och biologisk mångfald (återställande av ekosystem och regenerativt jordbruk), välstånd (hållbar infrastruktur och omställning till förnybar energi, byggnader och miljövänlig mobilitet/kollektivtrafik) och människor (utbildning och överbryggande av den digitala klyftan/FoU, skattereformer för att skapa rättvisare och mer jämställda möjligheter när det gäller utbildning, hälsa och miljö).
4.2 EESK beklagar att sanering och ersättning av föroreningsrelaterade skador inte beaktas i lika hög grad i nollföroreningshierarkin.
Principen om att förorenaren betalar har inte varit särskilt effektiv, vilket det stora antal förorenade områden som fortfarande finns i EU visar.
Åtgärder måste fastställas i de fall då förorenarna inte kan identifieras eller inte kan ersätta skadan.
4.3 När det gäller luftföroreningar vill EESK uppmärksamma kommissionen på partikulärt material som är kopplat till miljontals förtida dödsfall runt om i världen.
Vid bedömningen av de toxikologiska effekterna av partikulärt material på människors hälsa bör standardiserade mätmetoder fastställas som inte bara utgår från masskoncentration utan även från storlek och kemisk sammansättning.
Vid bedömningen av källor till partikulärt material är oxidationspotentialen och de ultrafina partiklar viktiga, eftersom dessa aspekter avgör hur farligt det partikulära materialet är, och de bör ingå i lagstiftningen och övervakningen av föroreningar av sådant material.
(4) (5)
EUT C 110, 22.3.2019, s. 33.
EUT C 123, 9.4.2021, s.
76.