4.3.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 105/3
2.8 EESO je dobro sprejel tudi sporočilo o boljšem pravnem urejanju, v katerem je poudarjeno, da je boljše pravno urejanje ključnega pomena za trajnostni razvoj.
Ne more temeljiti le na gospodarski rasti, temveč je zanj potrebno dobro ravnovesje med gospodarskim, trajnostnim in socialnim pristopom.
2.9 Kljub temu je mogoče iz več zakonodajnih predlogov in razprav razbrati nove obveznosti glede poročanja za mikro, mala in srednja podjetja (poročanje podjetij o trajnostnosti (4), preglednost plačil (5) ter dolžnost skrbnega ravnanja).
Te obveznosti se lahko na MMSP nanašajo neposredno ali posredno, kot posledica zahtev velikih podjetij v vrednostni verigi, in zanje pomenijo dodatne stroške, saj nimajo človeških in finančnih virov za odziv nanje, kar ogroža njihovo dejavnost, poslovni model in s tem preživetje, še zlasti v času krize.
2.10 Vendar mikro, mala in srednja podjetja dosegajo spodbudne rezultate in so celo boljša od nacionalnega povprečja, vse to pa brez obveznosti.
EESO poziva, naj se zakonodaja pripravi za 21 milijonov evropskih MMSP, ne pa za 0,2 % večjih podjetij, zanje uporabljena načela pa se potem poskuša uporabiti za druga, manjša podjetja.
Tako bi zadovoljili potrebe ne samo podjetnikov, temveč tudi njihovih številnih zaposlenih.
Poleg tega EESO želi, da se namesto poročanja sistematično predlagajo druge možnosti.
3.
Stroški in koristi ukrepov za poročanje 3.1 Ocena stroškov in upravnih bremen, ki jo pripravi Komisija, pogosto ni pregledna in škodi mikro, malim in srednjim podjetjem.
K temu je treba dodati še posredne učinke, povezane z obveznostmi iz vrednostne verige, ki jih Komisija težko količinsko opredeli.
Kot je navedeno v sporočilu o boljšem pravnem urejanju, se za spremembe, ki jih predložita Parlament in Svet, le redko izvedejo ocene učinka in test za MSP.
In tudi prenos ukrepov v nacionalno zakonodajo včasih spremljajo dodatni stroški.
3.2 Podjetniki nimajo druge možnosti, kot da se izpolnjevanja vse večjih obveznosti lotijo sami, v času, ki bi ga morali posvetiti svoji dejavnosti, ali pa se obrnejo ne zunanje strokovnjake.
Oboje vpliva na poslovanje podjetja in povzroča dodatne stroške, ki so za mikro podjetja zaradi njihove majhnosti višji kot za velika podjetja.
Poleg tega EESO opozarja na množenje ukrepov za poročanje, ki se posamično morda zdijo minimalni, skupaj pa imajo precejšen učinek.
3.3 Tudi na področjih, na katerih ne veljajo obveznosti glede poročanja, ta podjetja beležijo dobre rezultate: številna mikro, mala in srednja podjetja, ki jih pri tem spodbujajo njihova poklicna združenja ali zbornice, vlagajo v krožno gospodarstvo, ker je to v interesu njihovega razvoja in prepoznavnosti (6); odnosi med delodajalci in delojemalci v MMSP so lažji zaradi njihove velikosti po meri človeka, manjše od nacionalnega povprečja pa so zato pogosto tudi razlike v plačah med ženskami in moškimi (7) ipd.
V državah, kjer so pri nekaterih delih socialne zakonodaje določili pragove za MSP, poročajo o majhnem številu pritožb, kar kaže, da bi bila ta podjetja lahko odlična tudi brez strogih ukrepov.
V skladu z mnenji EESO (8) bi se bilo treba lotiti opredelitve MSP.
3.4 Mikro, mala in srednja podjetja, vključno s podjetji socialne ekonomije, so pravi akterji krožnega gospodarstva, saj s svojimi storitvami v skupnosti krepijo socialno povezavo, ustvarjajo delovna mesta, ki jih ni mogoče preseliti, in blaginjo na območjih, kjer ni industrije in nekaterih javnih storitev.
Poleg tega ranljivim družbenim skupinam dajejo poslovne in zaposlitvene priložnosti.
Več kot polovica vajencev v sistemu dualnega izobraževanja se usposablja v MMSP, kar omogoča, da dejavno prispevajo k zaposlovanju mladih.
Njihov poslovni model in velikost po meri človeka podpirata uvajanje umetne inteligence tako, da ima nadzor človek, poudarjena pa sta tudi kakovost življenja pri delu in participativno upravljanje.
3.5 Dodajanje ukrepov za poročanje pogosto velja za neupravičeno breme, ki slabo vpliva na dejavnost MMSP, saj grozi, da jim bo onemogočen dostop do javnih naročil ali financiranja, pri politikah, ki so jih ta podjetja pogosto že začela sama, pa ni znatnega napredka.
To dodajanje prispeva k nezadovoljstvu z Evropo, ki velja za preveč birokratsko in nepovezano z dogajanjem na terenu.
3.6 EESO poleg tega meni, da bodo socialni in okoljski cilji doseženi le z osredotočanjem na vzroke neravnovesij, ne pa z množenjem zavezujočih zahtev.
(4) (5) (6) (7) (8)
Predlog direktive o poročanju podjetij o trajnostnosti (2021/0104(COD)).
Predlog direktive o krepitvi uporabe načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske s preglednostjo plačil in mehanizmi za izvrševanje (2021/0050(COD)).
Primer nizozemskega obrtnega podjetja, ki je sprejelo ukrepe glede krožnega gospodarstva brez obveznosti v zvezi s preglednostjo: https://www.deb.nl/ondernemersverhalen/slagerij-van-koppen-dacht-na-over-duurzaamheid/.
Les entreprises de proximité au féminin (marec 2019): https://u2p-france.fr/sites/default/files/etude_les_entreprises_de_proximite_au_feminin.pdf.
UL C 345, 13.10.2017, str.
15 in UL C 81, 2.3.2018, str. 1.