C 105/20
SL
Uradni list Evropske unije
4.3.2022
2.3 Zdravje in varnost 2.3.1 V evropski steklarski industriji so kakovostna delovna mesta za vrsto različnih profilov: od mest za nekvalificirane fizične delavce do inženirskih delovnih mest na visoki ravni.
2.3.2 Delo fizičnega delavca v steklarski industriji je lahko fizično naporno in včasih še vedno nevarno.
Vlagati je treba v ukrepe za zdravje in varnost, ki imajo pogosto pozitiven učinek na produktivnost.
Ukrepi za preprečevanje poklicnih bolezni se stalno izboljšujejo, kot je preprečevanje silikoze v okviru socialnega dialoga o vdihljivem kristaliničnem silicijevem dioksidu, ki poteka preko evropske mreže za silicijev dioksid (European Network for Silica, NEPSI).
Kultura varnosti in preprečevanja je prispevala h kakovosti delovnih mest v steklarstvu.
2.4 Starost, izobraževanje in usposabljanje Za razliko od delavcev v srednji in vzhodni Evropi je delovna sila v državah zahodne Evrope večinoma starejša (50+) in zelo izkušena.
Vse težje je privabiti nove in mlajše delavce.
Za nadomestitev starejših in izkušenih delavcev je treba usposobiti nove, sedanjim pa omogočiti, da sledijo inovacijam in spremembam v industriji.
2.5 Steklarstvo je zelo inovativen sektor 2.5.1 Trendi na področju zdravja in dobrega počutja odpirajo nove priložnosti in trge za trajnostno in zdravo stekleno embalažo, ki je vključena v zaprti krog in jo je mogoče ponovno uporabljati ter neštetokrat reciklirati.
Steklarstvo si prizadeva za inovacije pri zasnovi in bolj prelomne načine razogljičenja proizvodnih procesov, kar napoveduje veliko preobrazbo v proizvodnji stekla.
2.5.2 Steklo, ki se uporablja v gradbeništvu in avtomobilski industriji, postaja vse bolj kompleksno, saj se vanj vključujejo folije, plini, premazi, kamere, radarji in drugi materiali za izboljšanje varnosti, izolacijskih značilnosti in prenosljivosti podatkov.
Fotovoltaične celice se lahko vgradijo v fasadno steklo ali v panoramske sončne strehe avtomobilov za ohranjanje učinkovitosti in proizvajanje električne energije iz obnovljivih virov.
2.5.3 Visokotehnološki stekleni proizvodi se uporabljajo tudi v letalskem in vesoljskem ter obrambnem sektorju.
Stekleni proizvodi in kompozitni materiali se uporabljajo v vesoljskih plovilih in satelitih v obliki premazov, elektronike, senzorjev, zaslonov itd.
Steklarska industrija je torej ne samo visokotehnološki in inovativen sektor, temveč tudi zelo strateški.
2.6 Vpliv pandemije COVID-19 Trgi v ključnih sektorjih so od začetka pandemije močno prizadeti; zaradi nje se je zmanjšala proizvodnja, ki v nekaterih pomembnih steklarskih sektorjih (ravno steklo, gospodinjsko steklo, vlakna) le počasi okreva.
V letu 2020 je steklarstvo prizadel od 1- do 14-odstoten upad, odvisno od podsektorja.
V sektorju ravnega stekla, ki večinoma služi gradbeni in avtomobilski industriji, se je trg EU leta 2020 skrčil za več kot 10 %.
Čeprav je bila uporaba stekla v gradbeništvu stabilnejša, kot je bilo pričakovati, pa je trg z avtomobilskim steklom še vedno zelo šibek.
3.
Prispevek steklarstva k podnebni nevtralnosti EU, krožnemu gospodarstvu, dobremu počutju in digitalni agendi 3.1 Podnebna nevtralnost 3.1.1 Va l p r e n o v e 3.1.1.1 Stekleni proizvodi so v središču vala prenove EU, katerega namen je močno zmanjšati porabo energije in emisije CO2 iz stavb.
V oknih bo treba za izolacijo stavb uporabiti zasteklitev, ki izpolnjuje najvišje standarde energijske učinkovitosti.
To bi prineslo ogromno zmanjšanje emisij CO2, saj lahko visoko učinkovita zasteklitev do leta 2050 zmanjša emisije CO2 iz stavb za 37,4 % (2).
Steklena volna, penasto steklo in drugi izolacijski derivati iz steklenih vlaken so prav tako ključni za optimalno izolacijo stavb.
(2)
Vir: poročilo nizozemske organizacije TNO iz leta 2019 Glazing potential: energy savings and CO2 emission reduction – Glass for Europe (Potencial zasteklitve: prihranki energije in zmanjšanje emisij CO2 – združenje Glass for Europe).