4.3.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 105/3
2.8.
EESK atzinīgi novērtēja paziņojumu par labāku regulējumu, kurā uzsvērts, ka labāks regulējums ir ilgtspējīgas attīstības pamats.
Labāka regulējuma pamatā nevar būt tikai ekonomikas izaugsme, bet ir vajadzīgs līdzsvars starp ekonomiskām, ilgtspējīgām un sociālām pieejām. 2.9.
Neraugoties uz to, vairākos tiesību aktu priekšlikumos un debatēs ir minēti jauni pārskatu sniegšanas pienākumi mikrouzņēmumiem un MVU (korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšana (4), darba samaksas pārredzamība (5), rūpības pienākums).
Šie pienākumi lielu vērtības ķēdes uzņēmumu prasību dēļ tieši vai netieši var skart mikrouzņēmumus un MVU un radīt izmaksas, jo tiem nav reaģēšanai nepieciešamo cilvēkresursu un finansējuma.
Tāpēc tas apdraud to darbību, ekonomisko modeli un līdz ar to – izdzīvošanu, īpaši krīzes laikā. 2.10.
Tomēr mikrouzņēmumiem un MVU izdodas sasniegt cerīgus rezultātus vai pat labākus rezultātus nekā vidēji valstī.
EESK prasa šos tiesību aktus izstrādāt 21 miljonam Eiropas mikrozuņēmumu un MVU, nevis mēģināt tiem piemērot tiesību aktu principus, kas izstrādāti lielākajiem uzņēmumiem, kuri veido vien 0,2 %; tas jādara ne tikai, lai apmierinātu uzņēmēju, bet arī daudzo darbinieku vajadzības.
Turklāt EESK vēlas, lai tiktu sistemātiski ierosinātas alternatīvas pārskatu sniegšanas pienākumam.
3.
Pārskatu sniegšanas pasākumu izmaksas un ieguvumi 3.1.
Komisijas veiktie administratīvo izmaksu aprēķini bieži vien nav pietiekami pārredzami un nostāda mikro­ uzņēmumus un MVU neizdevīgā stāvoklī.
Tam jāpieskaita arī netiešās sekas, kas saistītas ar vērtības ķēdes pienākumiem, kuras Komisijai ir grūti izteikt skaitliskā vērtībā.
Kā norādīts paziņojumā par labāku regulējumu, Parlamenta un Padomes iesniegtajiem grozījumiem reti tiek veikts ietekmes novērtējums un MVU tests.
Visbeidzot, pasākumu transponēšana valsts tiesību aktos dažkārt iet roku rokā ar papildu izmaksām. 3.2.
Lai izpildītu šos arvien lielākos pienākumus, uzņēmējiem nav citas izvēles kā personīgi tos risināt laikā, kas paredzēts viņu amata pienākumiem, vai izmantot ārējos ekspertus.
Abas metodes ietekmē uzņēmumu darbību un rada papildu izmaksas.
Tās ir proporcionāli lielākas mikrouzņēmumos nekā lielos uzņēmumos.
Turklāt EESK brīdina par pārskatu sniegšanas pasākumu skaita palielināšanos; lai gan šie pasākumi katrs atsevišķi var šķist minimāli, tiem ir ievērojama kumulatīva ietekme. 3.3.
Tomēr jomās, kurās nav noteikts pienākums nodrošināt pārskatu sniegšanu, ir konstatēti labi rezultāti: daudzi mikrouzņēmumi un MVU, kurus atbalsta to profesionālā federācija vai pārstāvības struktūras, iegulda aprites ekonomikā, jo tie ir ieinteresēti savā attīstībā un atpazīstamībā (6); mikrouzņēmumu un MVU nelielais apjoms atvieglo apmaiņu starp darba devējiem un darba ņēmējiem, kā rezultātā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības bieži vien ir mazākas nekā valsts līmenī (7) u. tml.
Valstīs, kurās attiecībā uz konkrētiem sociālās jomas tiesību aktiem maziem un vidējiem uzņēmumiem ir noteiktas robežvērtības, ir neliels skaits pārsūdzību, un tas liecina, ka MVU var būt paraugs pat tad, ja tiem nav noteikti apgrūtinoši pasākumi.
Saskaņā ar EESK atzinumiem (8) būtu jāpievēršas MVU definīcijai. 3.4.
Mikrouzņēmumi un MVU, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumi ir pilntiesīgi aprites ekonomikas dalībnieki, jo tie piedāvā kopienā balstītus pakalpojumus, kas stiprina sociālo saikni, rada nepārvietojamas darbvietas un bagātības zonās, kurās nav rūpniecības un trūkst dažu sabiedrisko pakalpojumu, kā arī sniedz uzņēmējdarbības un nodarbinātības iespējas neaizsargātām sabiedrības grupām.
Vairāk nekā puse duālās izglītības praktikantu tiek apmācīti mikrouzņēmumos un MVU, tādējādi minētie uzņēmumi var aktīvi sniegt ieguldījumu jauniešu nodarbinātībā.
To uzņēmējdarbības modelis un cilvēcīgais mērogs palīdz prioritāri īstenot mākslīgo intelektu, pār kuru cilvēks saglabā kontroli, un uzsvaru likt uz dzīves kvalitāti darbavietā un uz līdzdalīgu pārvaldību. 3.5.
Pārskatu sniegšanas pasākumu pievienošana bieži tiek uzskatīta par netaisnīgu slogu, kas negatīvi ietekmē minēto uzņēmumu darbību, draud tiem ar piekļuves liegumu publiskajam iepirkumam vai finansējumam un nesekmē ievērojamu progresu politikā, kuru tie bieži vien ir paši uzsākuši.
Šo dažādo faktoru akumulācija rada aizvainojuma sajūtu pret Eiropu, kas tiek uzskatīta par pārāk birokrātisku un atrautu no vietējās realitātes. 3.6.
Turklāt EESK uzskata, ka sociālos un vides mērķus varēs sasniegt, nevis vairojot apgrūtinošas prasības, bet tikai tad, ja mērķtiecīgi tiks novērsti nelīdzsvarotības cēloņi.
(4) (5) (6) (7) (8)
Priekšlikums direktīvai par korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu [2021/0104(COD)].
Priekšlikums par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu palīdzību nostiprinātu principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, piemērošanu [2021/0050(COD)].
Piemērs amatniecības uzņēmumam, kas Nīderlandē ir ieviesis aprites ekonomikas pasākumus bez pārredzamības pienākuma: https://www.deb.nl/ondernemersverhalen/slagerij-van-koppen-dacht-na-over-duurzaamheid/.
“Les entreprises de proximité au féminin” [Vietējie uzņēmumi ar sieviešu līdzdalību] (2019. gada marts): https://u2p-france.fr/sites/default/files/etude_les_entreprises_de_proximite_au_feminin.pdf.
OV C 345, 13.10.2017., 15. lpp. un OV C 81, 2.3.2018., 1. lpp.