C 105/20
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
4.3.2022.
2.3.
Veselība un drošība 2.3.1.
Eiropas stikla rūpniecība piedāvā kvalitatīvas dažāda profila darbvietas no nekvalificētiem fiziska darba veicējiem līdz augsta līmeņa inženieriem.
2.3.2.
Fiziska darba veicējiem stikla rūpniecībā var nākties darīt fiziski smagu un dažreiz joprojām bīstamu darbu.
Veselības un drošības pasākumiem ir vajadzīgas investīcijas, un tās bieži vien pozitīvi ietekmē produktivitāti.
Arodslimību novēršanas pasākumi tiek pastāvīgi pilnveidoti, kā, piemēram, silikozes profilakses jomā Eiropas Silīcija tīkla (NEPSI) ietvaros notiekošā sociālajā dialogā par ieelpojamiem kristāliskā silīcija putekļiem.
Drošības un prevencijas kultūra ir palīdzējusi uzlabot darbvietu kvalitāti šajā nozarē.
2.4.
Vecums, izglītība un apmācība Pretstatā Viduseiropai un Austrumeiropai Rietumeiropas valstīs darbaspēks pārsvarā ir gados vecāks (50+) un ļoti pieredzējis.
Kļūst arvien grūtāk piesaistīt jaunus un jaunāka gadagājuma darba ņēmējus.
Lai aizstātu vecākus un pieredzējušus darbiniekus, ir jāapmāca jauni darbinieki, turklāt ir jārūpējas, lai pašreizējie darbinieki spētu pielāgoties inovācijai un pārmaiņām šajā jomā.
2.5.
Stikla nozare ir ļoti inovatīva.
2.5.1.
Veselības un labbūtības tendences paver jaunas iespējas un tirgu ilgtspējīgam, veselībai labvēlīgam, atkārtoti izmantojamam un bezgalīgi reciklējamam noslēgta aprites loka stikla iepakojumam.
Stikla nozarē notiek inovatīvu un arvien revolucionārāku ražošanas procesa dekarbonizācijas veidu meklējumi, kas liecina par nozīmīgām pārmaiņām stikla ražošanā.
2.5.2.
Būvniecībā un autobūves nozarē izmantotais stikls tiek pilnveidots – tajā tiek ietverti slāņi, gāzes, pārklājumi, kameras, radari un citi materiāli drošības, izolācijas īpašību un datu pārnesamības uzlabošanai.
Fotoelementus iespējams iekļaut gan fasāžu stiklā, gan automobiļu panorāmas jumta stiklā ar mērķi saglabāt efektivitāti un ražot atjaunīgo elektroenerģiju.
2.5.3.
Augsto tehnoloģiju stikla produkti tiek izmantoti arī kosmiskās aviācijas un aizsardzības nozarēs.
Stikla produkti un kompozīti tiek izmantoti kosmosa kuģu un satelītu ražošanā pārklājumam, elektronikā, sensoros, displejos u. c.
Līdz ar to stikla rūpniecība ir ne tikai inovatīva augsto tehnoloģiju nozare, bet tai ir arī stratēģiska nozīme.
2.6.
Covid-19 ietekme Kopš pandēmijas sākuma tirgus ir panīcis svarīgās jomās, un līdz ar to ražošana ir samazinājusies un atveseļošanās galvenajās stikla nozarēs (lokšņu stikla, mājsaimniecības stikla un stikla šķiedras nozarēs) norisinās lēni.
2020. gadā šīs nozares apjomi samazinājās par 1–14 % atkarībā no apakšnozares.
Stikla lokšņu jomā, kura apkalpo galvenokārt būvniecības un autobūves nozari, 2020. gadā ES tirgus saruka par vairāk nekā 10 %.
Lai gan būvniecība atsākās raitāk, nekā gaidīts, automobiļiem paredzētā stikla tirgus vēl joprojām ir ļoti neaktīvs.
3.
Stikla ieguldījums klimatneitralitātes, aprites ekonomikas, labbūtības un digitālās programmas mērķu sasniegšanā ES 3.1.
Klimatneitralitāte 3.1.1.
R e n o v ā c i j a s v i l n i s 3.1.1.1.
Stikla produkti ir viens no ES renovācijas viļņa pamatelementiem.
Šīs iniciatīvas mērķis ir radikāli samazināt ēku CO2 emisijas.
Lai izolētu ēkas, logiem būs jāizmanto stikls, kas atbilst visaugstākajiem energoefektivitātes standartiem.
Tas nozīmē apjomīgu CO2 samazināšanu, jo efektīvs stiklojums varētu palīdzēt līdz 2050. gadam ēku CO2 emisijas samazināt par 37,4 % (2).
Stikla vate, putustikls un citi izolējoši stikla šķiedras derivāti arī ir svarīgi optimālai ēku izolācijai.
(2)
Avots: Nīderlandes Pētniecības institūta 2019. gada ziņojums: “Glazing potential: energy savings and CO2 emission reduction” (Stiklojuma potenciāls: enerģijas ietaupījums un CO2 emisiju samazinājums) – apvienība “Glass for Europe”.