4.3.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 105/145
3.2.
EESK atbalsta Komisijas plānu un tās pamatiniciatīvas, ar kurām paredzēts visaptveroši risināt dažādas piesārņojuma problēmas un izpildīt Parīzes nolīgumā un ilgtspējīgas attīstības mērķos noteiktās saistības.
Lai plāns patiešām būtu vērienīgs, mērķiem jābūt pilnīgi saskaņotiem ar PVO ieteikumiem.
3.3.
EESK piekrīt pieejai, ka jāstiprina spēkā esošie dažādu jomu tiesību akti un tie jāpielāgo, ja nav sekmīgi īstenoti, piemēram, saistībā ar gaisa un ūdens kvalitāti.
EESK atkārtoti norāda: ES vides politika ir apliecinājusi, ka nepilnīga, sadrumstalota un nevienmērīga Eiropas vides tiesību aktu izpilde ir nopietna problēma daudzās dalībvalstīs (4).
Turklāt netrūkst zināšanu par to, kas būtu jādara.
Pietrūkst labi zināmu un sen izlemtu pasākumu īstenošanas un politiskās gribas (5).
3.4.
EESK mudina Komisiju sākt vākt datus, lai tuvākajā laikā varētu iesniegt likumdošanas priekšlikumus jomās, kur to nav, piemēram, attiecībā uz gaismas un vibrācijas piesārņojumu.
3.5.
Īstenoto mērķu apjoms tiks novērtēts, ņemot vērā uzraudzības rezultātus un 2024. gada prognozes.
Tas rosinās debates, lai novērtētu ieceru līmeni un vajadzības gadījumā turpinātu pārskatīt mērķus un tiesību aktus.
EESK pauž bažas, ka šis process būs pārāk ilgs, ņemot vērā, ka 2030. gada mērķu īstenošanai ir atlicis maz laika, un uzskata, ka ieceru latiņa ir jāpaaugstina jau sākumā, proti, tagad.
3.6.
Gaisa piesārņojuma mērķi, kas noteikti 2030. gadam, ir balstīti uz pārāk seniem pārskata gadiem.
Pārskata gadi dažādiem mērķiem atšķiras, jo to pamatā ir atšķirīgi dati un tiesību akti.
Lai gan ir taisnība, ka ilgstoši uzkrāti dati palīdz izstrādāt prognozes, EESK uzskata, ka mērķu īstenošanas gaitas novērtēšanas sākumposms ir jāsaskaņo visiem mērķiem, lai gūtu reālu priekšstatu par sasniegto.
3.7.
Pamatnostādnēm vajadzētu palīdzēt uzņēmumiem un MVU īstenot tiesību aktus par piesārņojuma kontroli, līdz minimumam samazinot administratīvo slogu.
Tāpat ir starptautiski jāsaskaņo tiesiskais regulējums, jo ES piesārņojums nebeidzas pie tās robežām.
3.8.
EESK uzskata, ka pārkārtošanās nodrošināšanā svarīga nozīme ir nozaru sadarbības procesam.
Tādēļ Komiteja atzinīgi vērtē nulles piesārņojuma jautājumos ieinteresēto personu platformas izveidi un vēlas sadarboties, izmantojot Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platformu vai citus līdzekļus.
Komiteja arī iesaka veidot ciešu sadarbību ar trešām valstīm un pavērt iespējas dažādu reģionu pilsoniskās sabiedrības sadarbībai, jo piesārņojums neapstājas pie robežām.
4.
Īpašas piezīmes 4.1.
ES atbalsts jauninājumiem, ieguldījumiem un jaunu iekārtu un tehnoloģiju izpētei ir svarīgs visiem uzņēmumiem un jaunu kvalitatīvu darbvietu radīšanai.
Tomēr ir jāveic ieguldījumi šādās jomās: daba un biodaudzveidība (ekosistēmu atjaunošana un atjaunojoša lauksaimniecība); labklājība (ilgtspējīga infrastruktūra un pārkārtošanās uz atjaunojamo energoresursu enerģiju/enerģētiskā pārkārtošanās, ēkas un zaļā/sabiedriskā mobilitāte); cilvēki (izglītība un digitālās plaisas pārvarēšana/pētniecība un izstrāde, nodokļu reformas, lai radītu taisnīgākas un vienlīdzīgākas iespējas izglītības, veselības aprūpes un vides jomā).
4.2.
EESK pauž nožēlu, ka nulles piesārņojuma hierarhijā mazāk uzmanības ir pievērsts piesārņojuma radītā kaitējuma atlīdzināšanai un kompensācijai.
Joprojām lielais piesārņoto vietu skaits Eiropas Savienībā liecina, ka princips “piesārņotājs maksā” nav bijis pietiekami efektīvs.
Ir jānosaka pasākumi gadījumiem, kad nav iespējams konstatēt par piesārņojumu atbildīgos vai ja viņi nevar atlīdzināt kaitējumu.
4.3.
Attiecībā uz gaisa piesārņojumu EESK vēlas pievērst Komisijas uzmanību cietajām daļiņām, kas saistītas ar miljoniem priekšlaicīgu nāves gadījumu visā pasaulē.
Novērtējot cieto daļiņu toksikoloģisko ietekmi uz cilvēku veselību, jāizstrādā standartizēta metrika, kuras pamatā ir ne tikai masas koncentrācija, bet arī lielums un ķīmiskais sastāvs.
Novērtējot cieto daļiņu avotus, ir svarīgi ņemt vērā to oksidatīvo potenciālu un ultrasmalkās daļiņas, jo no tiem ir atkarīga bīstamības pakāpe, un tie ir jāiekļauj tiesību aktos un cieto daļiņu piesārņojuma uzraudzībā.
(4) (5)
OV C 110, 22.3.2019., 33. lpp.
OV C 123, 9.4.2021., 76. lpp.