2022 3 4
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 105/3
2.8.
EESRK palankiai įvertino komunikatą dėl geresnio reglamentavimo, kuriame pabrėžiama, kad geresnis reglamentavimas yra tvaraus vystymosi pagrindas.
Vystymasis negali būti grindžiamas tik ekonomikos augimu, jam būtina tinkama ekonominių, tvarių ir socialinių sprendimų pusiausvyra. 2.9.
Nepaisant to, įvairūs pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir diskusijos verčia manyti, kad norima nustatyti naujus ataskaitų teikimo reikalavimus labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (dėl įmonių informacijos apie tvarumą (4), užmokesčio skaidrumo (5), išsamaus patikrinimo).
Šie įpareigojimai gali daryti tiesioginį ar netiesioginį poveikį labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms dėl didelių vertės grandinės įmonių reikalavimų ir pareikalauti išlaidų, nes jos neturi žmogiškųjų ir finansinių išteklių šiems reikalavimams įvykdyti, todėl kyla pavojus jų veiklai, verslo modeliui, taigi ir jų išlikimui, ypač krizės metu. 2.10.
Tačiau labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir be jokių skaidrumo reikalavimų pavyksta pasiekti daug žadančių rezultatų arba netgi geresnių už nacionalinius vidurkius.
Siekiant patenkinti ne tik verslininkų, bet ir daugelio jų darbuotojų poreikius, EESRK ragina rengti teisės aktus 21 mln. labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, o ne likusiems 0,2 % didesnių įmonių, ir vėliau mažesnių įmonių reikalauti taikyti juose nustatytus principus.
Be to, EESRK norėtų, kad būtų sistemingai siūlomos alternatyvios priemonės ataskaitų teikimo reikalavimams. 3.
Ataskaitų teikimo priemonių sąnaudos ir nauda 3.1.
Komisijos sąnaudų ir administracinės naštos apskaičiavimui dažnai trūksta skaidrumo ir dėl to nukenčia labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės.
Padėtį dar labiau apsunkina netiesioginis vertės grandinės įsipareigojimų poveikis, kurį Komisijai sunku įvertinti kiekybiškai.
Kaip teigiama komunikate dėl geresnio reglamentavimo, retai atliekami Parlamento ir Tarybos pateiktų pakeitimų poveikio vertinimai ir poveikio MVĮ tyrimai.
Galiausiai, priemones perkėlus į nacionalinę teisę, kartais atsiranda papildomų sąnaudų. 3.2.
Kad įvykdytų šias didėjančias prievoles, įmonių vadovai neturi kito pasirinkimo, kaip ieškoti sprendimų patys ir tam eikvoti savo tiesioginiam darbui skirtą laiką arba kreiptis į išorės ekspertus.
Abiem atvejais daromas poveikis įmonės veiklai ir patiriamos papildomos išlaidos.
Labai mažose įmonėse šios išlaidos yra proporcingai didesnės, palyginti su didelėmis įmonėmis.
Be to, EESRK įspėja, kad daugėja ataskaitų teikimo priemonių, kurios, nors kiekviena jų atskirai gali atrodyti labai nereikšminga, turi didelį bendrą poveikį. 3.3.
Tuo tarpu tose srityse, kuriose netaikomi ataskaitų teikimo reikalavimai, pasiekiama labai gerų rezultatų: daug įmonių, kurias palaiko jų profesinės asociacijos ir atstovaujamosios organizacijos, investuoja į žiedinę ekonomiką, nes mato, kad tai naudinga jų vystymuisi ir geram vardui (6); dėl mažo darbuotojų skaičiaus labai mažose, mažosiose ir vidutinėse įmonėse lengviau palaikyti darbdavių ir darbuotojų dialogą, todėl jose moterų ir vyrų darbo užmokesčio atotrūkis yra mažesnis, palyginti su atotrūkiu nacionaliniu lygmeniu (7) ir pan.
Šalyse, kuriose nustatytos kai kurių socialinių teisės aktų taikymo MVĮ ribos, pateikiama mažai skundų, o tai rodo, kad šios įmonės gali būti pavyzdinės ir be naštą apsunkinančių priemonių.
Atsižvelgiant į EESRK nuomones (8), reikėtų spręsti MVĮ apibrėžties klausimą. 3.4.
Labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, įskaitant socialinės ekonomikos įmonės, visapusiškai dalyvauja žiedinėje ekonomikoje, nes jos teikia vietos paslaugas, kuriomis stiprinami socialiniai ryšiai, kuriamos neperkeliamos darbo vietos ir stiprinama gerovė tose teritorijose, kuriose nėra pramonės ir tam tikrų viešųjų paslaugų, ir siūlomos verslo ir užimtumo galimybės pažeidžiamoms socialinėms grupėms.
Daugiau kaip pusė pakaitinio mokymosi programų dalyvių mokomi labai mažose, mažosiose ir vidutinėse įmonėse, todėl šios įmonės gali aktyviai prisidėti prie jaunimo užimtumo.
Jų verslo modelis ir tai, kad jose dirba nedidelis skaičius darbuotojų yra palankūs veiksniai diegti žmogaus kontroliuojamą dirbtinį intelektą, sutelkti dėmesį į kokybiškas sąlygas darbo vietoje ir dalyvaujamąjį valdymą. 3.5.
Ataskaitų teikimo priemonių taikymas dažnai laikomas nepagrįsta našta, darančia neigiamą poveikį šių įmonių veiklai, jų nesilaikymas gali tapti kliūtimi dalyvauti viešuosiuose pirkimuose ar gauti finansavimą, nors nepadeda pasiekti didelės pažangos įgyvendinant politiką, kurią jos dažnai pradėjo vykdyti pačios.
Didėjantis reikalavimų skaičius skatina nepasitenkinimą Europa, kuri laikoma pernelyg biurokratiška ir atitrūkusi nuo tikrovės. 3.6.
Be to, EESRK mano, kad socialiniai ir aplinkos apsaugos tikslai bus pasiekti tik šalinant disbalanso priežastis, o ne nustatant vis daugiau apsunkinančių reikalavimų.
(4) (5) (6) (7) (8)
Pasiūlymas dėl Direktyvos dėl įmonių informacijos apie tvarumą teikimo (2021/0104(COD)).
Pasiūlymas dėl direktyvos, kuria siekiama stiprinti vienodo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą mokėjimo vyrams ir moterims principo taikymą įgyvendinant darbo užmokesčio skaidrumo ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus [2021/0050(COD)].
Mažos Nyderlandų įmonės, kuri įdiegė žiedinės ekonomikos priemones netaikant skaidrumo prievolės, pavyzdys: https://www.deb. nl/ondernemersverhalen/slagerij-van-koppen-dacht-na-over-duurzaamheid/.
Les entreprises de proximité au féminin (2019 kovo mėn.) https://u2p-france.fr/sites/default/files/etude_les_entreprises_de_proximite_au_feminin.pdf.
OL C 345, 2017 10 13, p. 15 ir OL C 81, 2018 3 2, p. 1.