C 105/30
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 3 4
— gyvavimo ciklo išmetamųjų teršalų (gamybos ir perdirbimo procesų) mažinimas.
— transporto sektoriaus išmetamų teršalų intensyvumo mažinimas (pažangūs transporto sprendimai, bendras judumas).
Kiekvienam transporto sektoriaus poreikiui, atsižvelgiant į technologinio neutralumo principą, turi būti prieinamas darnus judumo sprendimas (biokuro ir sintetinio kuro/vandenilio tiekimas tolimųjų reisų krovininiu transportu, baterijų elektrinės galios pavaros, skirtos vietinės miesto linijos pristatymui).
— skatinamasis modernizavimas, kai vidaus degimo variklis pakeičiamas elektros varikliu arba papildomas (hibridizuo­ jamas) varikliais su ratuose montuojama stebule.
— naujai į rinką pateikiamų automobilių svorio mažinimas (6).
3.2.
Komisija ketina sukurti gretimą kelių transporto ir pastatų ATLPS sistemą.
Kelių transporto išmetamų teršalų kainos nustatymas prilygs degalų apmokestinimui (bet su kvalifikuota balsų dauguma).
Pajamos bus naudojamos atlyginti tiems, kurie yra priklausomi nuo transporto priemonės su vidaus degimo varikliu dėl to, kad juo reikia važinėti į darbą arba dėl alternatyvių transporto galimybių stokos.
Kadangi tokio kompensavimo mechanizmo kūrimas bus labai sudėtingas, o didesnės degalų kainos neproporcingai pakenks mažesnes pajamas gaunančioms grupėms, EESRK nėra įsitikinęs, ar tai tinkamas sprendimas, nes tai pakenks visuomenės norui imtis klimato srities veiksmų.
Tačiau pastangos sumažinti alternatyvių galios pavarų gyvavimo ciklo sąnaudas ir mažo ir nulinio grynojo anglies dioksido kiekio degalų sąnaudas, atrodo, yra geresnis būdas užtikrinti tai, kad mažo anglies dioksido kiekio transportas būtų finansiškai prieinamas daugeliui.
3.3.
Pirmenybė turėtų būti teikiama vadinamosioms „krovimo dykumoms“.
Šiuo metu veikia 213 000 įkrovimo stotelių, o 70 % visų ES įkrovimo stočių yra sutelkta trijose šalyse (Nyderlanduose, Vokietijoje ir Prancūzijoje).
Iki 2050 m. planuojama įrengti 1 mln. viešųjų transporto priemonių įkroviklių, o iki 2030 m. – 3 mln., infrastruktūros plėtros srityje reikia užpildyti milžinišką spragą (remiantis Europos darnaus ir išmanaus judumo strategija, apskaičiuota, kad papildomos investicijos į mažo anglies dioksido kiekio degalų įkrovimo prieigą ar jų pildymo infrastruktūrą ateinantį dešimtmetį sudarys 130 mlrd.
EUR per metus).
Todėl EESRK remia siekį nustatyti privalomus tikslus.
Remiantis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone, pavyzdine iniciatyva „Persikrauki“ savo atkūrimo planams įgyvendinti valstybės narės bus skatinamos spartinti įkrovimo ir degalų pildymo stočių įrengimą.
Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas būstams, padidėjusiai tinklų integracijai į elektra varomas transporto priemones, įkrovimo prieigos sąveikai, išmaniojo įkrovimo paslaugų vystymui (pavyzdžiui, apkrovos balansavimo) ir atsinaujinančiųjų ir mažo anglies dioksido kiekio degalų tiekimui.
Kadangi visiškai elektra varomos sunkiosios transporto priemonės tampa realybe, joms taip pat reikėtų skirti ypatingą dėmesį.
3.4.
Kol nebus pasiektas įprastų ir elektrinių transporto priemonių kainų lyginumas (numatytas 2025–2027 m.), reikės finansinių paskatų siekiant remti mažo anglies dioksido kiekio transporto priemonių įsisavinimą rinkoje.
Tai gali būti finansinės priemonės (subsidijos, mokesčių lengvatos ir metalo laužo sistemos) arba nefinansinės (eismo juostos, kelių mokesčių lengvatos, rezervuotos stovėjimo vietos), įskaitant nuoseklią reglamentavimo aplinką, skirtą investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio degalų skatinimą.
Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas transporto priemonių parkų žalinimui, nes tai galėtų būti svarbus svertas siekiant paspartinti pertvarką, taip pat dėl to, kad tai prisidės prie nulinio ir mažo anglies dioksido kiekio transporto priemonių naudotų prekių rinkos sukūrimo.
3.5.
Parama žiedinės ekonomikos plėtrai automobilių ekosistemoje: automobilių ir jų dalių perdirbimas, pakartotinis naudojimas ir pakartotinė gamyba.
Žiedinės ekonomikos principai taip pat turėtų būti taikomi siekiant padidinti pramonei prieinamų antrinių žaliavų kiekį ir sumažinti priklausomybę nuo importo.
Tačiau naujausi tyrimai rodo, kad perdirbtos medžiagos pateks į tinkamą rinką tik po dešimtmečio, kai bus pasiektas elektra varomų transporto priemonių gyvavimo laikotarpis.
Todėl reikia būti realistiškiems ir suprasti, kad pirminė gavyba bent jau 2020 m. yra labai svarbi.
Todėl, įgyvendinant tiekimo grandinių įvairinimą, taip pat žaliąją ir etišką kasybos strategiją turi būti užtikrinamas tiekimo saugumas.
Be to, persvarstant direktyvą dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių 2000/53/EB (7), reikia atsižvelgti į transporto priemonių elektrifikavimą ir poreikį plėtoti antrinių žaliavų rinkas.
(6) (7)
Mažiau kaip 1 000 kg/daugiau kaip 1 500 kg sveriantys automobiliai 1998 m. sudarė 36 % ir 7 %, o 2019 m. – 15 % ir 16 % Prancūzijoje parduodamų automobilių (Eurostato duomenimis).
2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių (OL L 269, 2000 10 21, p. 34).