2022 3 4
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 105/145
3.2.
EESRK remia Komisijos planą ir pavyzdines iniciatyvas, skirtas taikant holistinį požiūrį spręsti įvairių rūšių taršos problemą ir įvykdyti Paryžiaus susitarimo įsipareigojimus bei pasiekti DVT.
Kad šis planas tikrai būtų plataus užmojo, tikslus būtina visapusiškai suderinti su PSO rekomendacijomis.
3.3.
EESRK pritaria požiūriui sustiprinti esamus įvairiose srityse taikomus teisės aktus ir ten, kur jie nebuvo sėkmingai taikyti, pavyzdžiui, susijusius su oro ir vandens kokybe, juos pakoreguoti.
Komitetas pakartoja, kad ES aplinkos politika parodė, kad prastas, nenuoseklus ir netolygus ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimas daugelyje ES valstybių narių yra rimta problema (4).
Be to, trūksta ne suvokimo, ką reikėtų daryti.
Trūksta gerai žinomų, dažnai jau seniai patvirtintų priemonių įgyvendinimo ir politinės valios (5).
3.4.
EESRK ragina Komisiją pradėti rinkti duomenis, kad jau netrukus būtų galima pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų tose srityse, kuriose jų nėra, pavyzdžiui, dėl šviesinės ir vibracinės taršos.
3.5.
Kokiu mastu tikslai buvo pasiekti, bus vertinama pagal stebėsenos ir perspektyvų sistemą 2024 m.
Tai bus pagrindas pradėti diskusijas, padėsiančias įvertinti užmojų mastą, ir, prireikus, nuodugniau peržiūrėti tikslus ir teisės aktus.
EESRK nuogąstauja, kad šis procesas per ilgai užtruks, atsižvelgiant į tai, kad 2030 m. tikslams pasiekti liko nedaug laiko, ir mano, kad reikėtų nuo pat pradžios, t. y. jau dabar užsibrėžti aukštesnius tikslus.
3.6.
2030 m. nustatyti oro taršos mažinimo tikslai grindžiami pernelyg senais ataskaitiniais metais.
Be to, skirtingų tikslų ataskaitiniai metai yra nevienodi, nes remiamasi skirtingais duomenimis ir teisės aktais.
Nors per ilgą laikotarpį sukaupti duomenys padeda nustatyti perspektyvas, EESRK mano, kad norint įvertinti padarytą pažangą siekiant tikslų, jiems visiems reikėtų taikyti vieną atskaitos tašką, kad būtų galima realiai įvertinti, kokiu mastu jie pasiekti.
3.7.
Tinkama sistema turėtų padėti įmonėms ir MVĮ įgyvendinti kovos su tarša teisės aktus, tuo pat metu kuo labiau sumažinant administracinę naštą.
Be to, būtina tarptautiniu lygmeniu suderinti reglamentavimo sistemą, nes ES sienos taršos nesustabdo.
3.8.
EESRK mano, kad vykdant pertvarką labai svarbus sektorių bendradarbiavimas.
Todėl Komitetas palankiai vertina ketinimą sukurti suinteresuotųjų subjektų platformą nulinės taršos tikslui įgyvendinti ir pageidauja bendradarbiauti per Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platformą ir kitas priemones.
Komitetas taip pat rekomenduoja glaudžiai bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis ir kurti įvairių regionų pilietinės visuomenės bendradarbiavimo erdves, nes tarša nepaiso sienų.
4.
Konkrečios pastabos 4.1.
ES parama inovacijoms, investicijoms ir moksliniams tyrimams naujos įrangos ir technologijų srityje yra svarbi visoms įmonėms ir naujų kokybiškų darbo vietų kūrimui.
Nekyla abejonių, kad reikia investuoti į gamtą ir biologinę įvairovę (ekosistemų atkūrimas ir regeneracinis žemės ūkis), klestėjimą (tvari infrastruktūra ir atsinaujinantieji energijos ištekliai / energetikos pertvarka, pastatai ir žaliasis / viešasis judumas) ir į asmenis (švietimas ir skaitmeninės atskirties mažinimas / MTP, mokesčių reformas, siekiant suteikti teisingesnes ir vienodesnes galimybes švietimo, sveikatos ir aplinkos srityse).
4.2.
EESRK apgailestauja, kad nulinės taršos hierarchijoje mažiau dėmesio skiriama taršos padarytos žalos atitaisymui ir kompensavimui.
Principas „teršėjas moka“ nebuvo labai veiksmingas – tai rodo ES išliekantis vis dar didelis užterštų teritorijų skaičius.
Būtina apibrėžti veiksmus, kai negalima nustatyti teršėjų arba jie negali atlyginti žalos.
4.3.
Kalbant apie oro taršą, EESRK norėtų atkreipti Komisijos dėmesį į kietąsias daleles, dėl kurių visame pasaulyje pirma laiko miršta milijonai žmonių.
Vertinant kietųjų dalelių toksinį poveikį žmonių sveikatai, reikėtų nustatyti standartizuotus parametrus, grindžiamus ne tik masės koncentracija, bet ir dydžiu bei chemine sudėtimi.
Atliekant kietųjų dalelių šaltinių vertinimą svarbus yra jų oksidacijos potencialas ir ultrasmulkiosios dalelės, nes nuo to priklauso pavojingumas.
Tai reikėtų įtraukti į teisės aktus ir taršos kietosiomis dalelėmis stebėseną.
(4) (5)
OL C 110, 2019 3 22, p. 33.
OL C 123, 2021 4 9, p. 76.