2022.3.4.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 105/3
2.8.
Az EGSZB örömmel fogadta a minőségi jogalkotásról szóló közleményt, amely hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődés kulcsa a jobb szabályozás.
Ez pedig nem alapulhat kizárólag a gazdasági növekedésen, hanem egyensúlyt kíván meg a gazdaság és a fenntarthatóság szempontja, valamint a társadalmi szempontú megközelítés között. 2.9.
Ennek ellenére számos jogalkotási javaslat és vita új beszámolási kötelezettségek bevezetését veti fel a mikrovállalkozások és kkv-k számára (a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás (4), a bérek átláthatósága (5), gondossági kötelezettség).
Ezek a kötelezettségek közvetlenül vagy közvetve érinthetik a kkv-kat az értékláncban részt vevő nagyvállalatok igényei miatt, és költséget jelenthetnek, mivel nem rendelkeznek a teljesítésükhöz szükséges emberi és pénzügyi erőforrásokkal, ami veszélyezteti tevékenységüket, üzleti modelljüket és ezáltal túlélésüket, különösen válság idején. 2.10.
Ugyanakkor a mikrovállalkozások és kkv-k biztató, sőt a nemzeti átlagnál jobb eredményeket érnek el szabályozás nélkül is.
Az EGSZB kéri, hogy a jogszabályokat a 21 millió európai mikrovállalkozás és kkv számára dolgozzák ki, és ne a 0,2 %-ot képviselő nagyobb méretűekre, az elveket utólagosan igyekezve a többiekre alkalmazni.
Ezáltal nemcsak a vállalkozók, hanem számos alkalmazottjuk igényeit is kielégíthetik.
Az EGSZB szeretné továbbá, ha szisztematikusan alternatív megoldásokat javasolnának a beszámolókészítés helyett. 3.
A beszámolási intézkedések költségei és haszna 3.1.
Az Európai Bizottság költség- és adminisztratív terhekre vonatkozó becslése gyakran nem átlátható, és hátrányos helyzetbe hozza kkv-kat és a mikrovállalkozásokat.
Ehhez járulnak az értékláncra vonatkozó kötelezettségek közvetett hatásai, amelyeket az Európai Bizottság nehezen tud számszerűsíteni.
Amint az a minőségi jogalkotásról szóló közleményben is szerepel, a Parlament és a Tanács által előterjesztett módosító indítványok kapcsán ritkán készül hatásvizsgálat és kkv-teszt.
Végezetül, az intézkedések nemzeti jogba való átültetése néha további költségeket eredményez. 3.2.
Ha meg akarnak felelni ezeknek az egyre bővülő kötelezettségeknek, akkor a vállalkozók kénytelenek rendes munkaidejükben maguk teljesíteni azokat, vagy külső szakértelmet kell igénybe venniük.
Mindkét módszer kihat a vállalat üzletmenetére, és többletköltségekkel jár.
Ez utóbbiak a mikrovállalkozásoknál arányaiban magasabbak, mint a nagyvállalatoknál.
Az EGSZB felhívja továbbá a figyelmet a beszámolási intézkedések elburjánzására: ezek – bár egyenként minimálisnak tűnhetnek – együttesen jelentős hatást fejtenek ki. 3.3.
Eközben azokban az ágazatokban, ahol nincsenek beszámolási követelmények, jó eredmények figyelhetők meg: szakmai szövetségük vagy kereskedelmi szabályozói testületük ösztönzésére számos mikrovállalkozás és kkv ruház be a körforgásos gazdaságba, mivel ezt fejlődése és jóhíre szempontjából hasznosnak tartja (6).
A mikrovállalkozások és kkv-k emberi léptékű mérete miatt könnyebb a párbeszéd a munkáltató és az alkalmazottak között, ami miatt gyakran a nemzeti szinten tapasztaltnál kisebb a nemek közötti bérkülönbség (7) stb.
Azokban az országokban, ahol bizonyos szociális jellegű jogszabályokat illetően küszöbértékeket vezettek be a kkv-k vonatkozásában, kevesebb jogorvoslati igényt rögzítenek.
Ez is azt bizonyítja, hogy a kkv-k nehézkes intézkedések nélkül is tudnak példamutatók lenni.
Amint azt az EGSZB már több véleményében (8) kifejtette, foglalkozni kell a kkv-k fogalommeghatározásával. 3.4.
A mikrovállalkozások és kkv-k, amelyek között a szociális vállalkozások teljes értékű résztvevői a körforgásos gazdaságnak, hiszen a társadalmi kapcsolatokat erősítő közösségi alapú szolgáltatásokat nyújtanak, nem áthelyezhető munkahelyeket és jólétet teremtenek olyan térségekben, ahol az ipar és bizonyos közszolgáltatások hiányoznak, továbbá üzleti és foglalkoztatási lehetőségeket kínálnak kiszolgáltatott társadalmi csoportok számára.
A duális képzésben részt vevők több mint fele mikrovállalkozásoknál és kkv-knál részesül képzésben, így ezek aktívan hozzájárulnak a fiatalok foglalkoztatásához.
Üzleti modelljüknek és emberi léptékű méretüknek köszönhetően a mesterséges intelligencia olyan alkalmazását részesítik előnyben, amelynek során az emberek kezében marad az ellenőrzés, továbbá elősegítik, hogy a hangsúly a munkakörülményekre részvételen alapuló irányításra kerüljön. 3.5.
Ezek a vállalkozások a beszámolási intézkedések bevezetését gyakran olyan méltánytalan tehernek tekintik, amely negatívan hat tevékenységükre és azt a veszélyt hordozza magában, hogy megtagadják tőlük a közbeszerzéshez vagy a finanszírozáshoz való hozzáférést – eközben pedig nem jelent számottevő előrelépést azokhoz a politikákhoz képest, amelyeket gyakran maguk kezdeményeztek.
Mindez ahhoz vezet, hogy Európát túl bürokratikusnak és a helyi szinttől eltávolodottnak tartják. 3.6.
Az EGSZB ezenkívül úgy véli, hogy a szociális és környezetvédelmi célkitűzéseket csak az egyensúlyhiány okainak kezelésével lehet elérni, nem pedig a kötelező érvényű követelmények növelésével.
(4) (5) (6) (7) (8)
Javaslat a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásról szóló irányelvre [2021/0104(COD)].
Javaslat a férfiak és nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elve alkalmazásának a bérek átláthatósága és végrehajtási mechanizmusok révén történő megerősítéséről szóló irányelvre [2021/0050(COD)].
Példa egy kézműves vállalkozásra, amely átláthatósági kötelezettség nélkül vezetett be a körforgásos gazdasággal összhangban levő intézkedéseket Hollandiában: https://www.deb.nl/ondernemersverhalen/slagerij-van-koppen-dacht-na-over-duurzaamheid/ Les entreprises de proximité au féminin (2019. március): https://u2p-france.fr/sites/default/files/etude_les_entreprises_de_proximite_au_feminin.pdf HL C 345., 2017.10.13., 15. o. és HL C 81., 2018.3.2., 1. o.