4.3.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 105/3
2.8.
EGSO je pozdravio Komunikaciju o boljoj regulativi u kojoj se naglašava da je bolja regulativa ključna za održivi razvoj.
Regulativa se ne može temeljiti samo na gospodarskom rastu, već iziskuje ravnotežu između ekonomskog, održivog i socijalnog pristupa. 2.9.
Unatoč tome, u nekoliko zakonodavnih prijedloga i rasprava naziru se nove obveze u pogledu izvješćivanja za mikropoduzeća i MSP-ove (korporativno izvješćivanje o održivosti (4), transparentnost plaća (5) i dužna pažnja).
Te obveze mogu se odnositi na mikropoduzeća i MSP-ove izravno ili neizravno, kao rezultat zahtjeva velikih poduzeća u vrijednosnom lancu, te predstavljaju trošak, a budući da mikropoduzeća i MSP-ovi nemaju ljudske i financijske resurse da ih ispune, to ugrožava njihovo poslovanje i poslovni model, a time i opstanak, i to pogotovo u kriznim vremenima. 2.10.
S druge strane, mikropoduzeća i MSP-ovi uspijevaju postići ohrabrujuće rezultate, pa čak i bolje od nacionalnog prosjeka, i to bez spomenutih obaveza.
EGSO traži da zakonodavstvo bude osmišljeno za 21 milijun europskih mikropoduzeća i MSP-ova (a ne za 0,2 % većih poduzeća, pri čemu se zatim nastoji načela tog zakonodavstva primjenjivati na druga poduzeća) kako bi se zadovoljile potrebe ne samo poduzetnika nego i njihovih brojnih zaposlenika.
Povrh toga, EGSO bi želio da se sustavno predlažu rješenja koja mogu zamijeniti izvješćivanje.
3.
Troškovi i koristi mjera za izvješćivanje 3.1.
Procjena troškova i administrativnog opterećenja od strane Komisije često nije transparentna i nepovoljna je za mikropoduzeća i MSP-ove.
Tome treba pridodati neizravne učinke koji proizlaze iz obveza povezanih s vrijednosnim lancem, koje Komisija jedva da kvantificira.
Kako je navedeno u Komunikaciji o boljoj regulativi, za amandmane koje podnose Parlament i Vijeće rijetko se provode procjene učinka i test utjecaja zakonodavstva na MSP-ove.
Naposljetku, prilikom prenošenja mjera u nacionalno zakonodavstvo ponekad se uvode dodatni troškovi. 3.2.
Kako bi osigurali da se pridržavaju tih sve brojnijih obveza, poduzetnici se njima moraju baviti sami u vremenu koje bi trebali posvetiti svom poslu ili se moraju obratiti vanjskim stručnjacima.
Oba pristupa utječu na poslovanje poduzeća i nameću dodatne troškove, koji su u mikropoduzećima razmjerno veći nego u velikim poduzećima.
Povrh toga, EGSO upozorava na opasnost od povećanja broja mjera za izvješćivanje, koje se svaka zasebno mogu činiti minimalnima, ali sveukupno imaju znatan kumulativni učinak. 3.3.
S druge strane, u područjima u kojima ne postoje obveze u pogledu izvješćivanja uočavaju se dobri rezultati: na poticaj svojih strukovnih udruga i gospodarskih komora brojna mikropoduzeća i MSP-ovi ulažu u kružno gospodarstvo jer smatraju da je to u interesu njihovog razvoja i ugleda (6); veličina mikropoduzeća i MSP-ova koja je po mjeri čovjeka olakšava komunikaciju između poslodavca i zaposlenika, zbog čega su razlike u plaćama žena i muškaraca često manje nego na nacionalnoj razini (7) itd.
U zemljama koje su za određeno socijalno zakonodavstvo uvele pragove za MSP-ove nema mnogo tužbi, što pokazuje da MSP-ovi mogu djelovati na uzoran način i bez opterećujućih mjera.
U skladu s mišljenjima EGSO-a (8), potrebno je razmotriti definiciju MSP-a. 3.4.
Mikropoduzeća i MSP-ovi, uključujući i poduzeća socijalne ekonomije, u potpunosti su uključena u kružno gospodarstvo jer pružaju usluge na lokalnoj razini kojima se jača socijalna povezanost, stvaraju radna mjesta koja se ne mogu izmjestiti i bogatstvo u područjima u kojima nema industrije i određenih javnih usluga te nude poslovne mogućnosti i mogućnosti zapošljavanja ranjivim društvenim skupinama.
Više od polovine polaznika dvojnog obrazovanja osposobljava se u mikropoduzećima i MSP-ovima, što omogućuje aktivni doprinos zapošljavanju mladih.
Zahvaljujući njihovom poslovnom modelu i veličini po mjeri čovjeka u tim se poduzećima više koristi umjetna inteligencija nad kojom kontrolu imaju ljudi, a naglasak se stavlja na kvalitetu života na radnom mjestu i participativno upravljanje. 3.5.
Dodavanje mjera za izvješćivanje često se smatra nepravednim opterećenjem koje negativno utječe na poslovanje tih poduzeća i prijeti im mogućim uskraćivanjem pristupa javnoj nabavi ili financiranju, a da pritom ne pridonosi na značajan način politikama koje su ta poduzeća često sama pokrenula.
To gomilanje mjera pobuđuje negativne osjećaje prema Europi, koju se smatra pretjerano birokratskom i distanciranom. 3.6.
Povrh toga, EGSO smatra da će se socijalni i okolišni ciljevi postići samo usredotočivanjem na uzroke neravnoteža, a ne povećanjem obaveznih zahtjeva.
(4) (5) (6) (7) (8)
Prijedlog direktive o korporativnom izvješćivanju o održivosti [2021/0104(COD)].
Prijedlog direktive o jačanju primjene načela jednakih plaća muškaraca i žena za jednak rad ili rad jednake vrijednosti putem transparentnosti plaća i provedbenih mehanizama [2021/0050(COD)].
Primjer obrtničkog poduzeća u Nizozemskoj koje je uvelo mjere kružnog gospodarstva iako ne postoje mjere u pogledu transparentnosti: https://www.deb.nl/ondernemersverhalen/slagerij-van-koppen-dacht-na-over-duurzaamheid/.
Lokalna poduzeća koja vode žene (ožujak 2019.): https://u2p-france.fr/sites/default/files/etude_les_entreprises_de_proximite_au_feminin.pdf.
SL C 345, 13.10.2017., str.
15. i SL C 81, 2.3.2018., str.
1.