4.3.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 105/145
3.2.
EGSO podržava plan Komisije i njezine vodeće inicijative za holističko rješavanje problema različitih vrsta onečišćenja i ispunjavanje obveza iz Pariškog sporazuma kao i ostvarivanje ciljeva održivog razvoja.
Kako bi plan bio uistinu ambiciozan, ciljevi moraju biti u potpunosti usklađeni s preporukama SZO-a.
3.3.
EGSO se slaže s pristupom jačanja postojećeg zakonodavstva u različitim područjima i njegove prilagodbe u područjima u kojima ono nije uspješno provedeno, primjerice u pogledu kvalitete zraka i vode.
Ponovno ističemo da je politika EU-a u području okoliša pokazala da slaba, fragmentirana i neujednačena provedba europskog zakonodavstva o okolišu predstavlja ozbiljan problem u mnogim državama članicama (4).
Osim toga, ne nedostaje znanja o tome što valja učiniti, već je manjkava provedba dobro poznatih mjera, koje su često odavno donesene, kao i politička volja (5).
3.4.
EGSO poziva Komisiju da počne prikupljati podatke kako bi uskoro mogla donijeti zakonodavne prijedloge u područjima u kojima ih nema, primjerice u pogledu svjetlosnog i vibracijskog onečišćenja.
3.5.
Stupanj ostvarenja ciljeva ocijenit će se na temelju rezultata praćenja i izgleda za 2024.
Time će se otvoriti rasprava o ocjeni ambicioznosti i, prema potrebi, temeljitijoj reviziji ciljeva i zakonodavstva.
EGSO izražava bojazan da će taj proces biti predug s obzirom na kratko vrijeme preostalo za postizanje ciljeva do 2030. te smatra da je od samog početka, odnosno već sada potrebno povećati ambicije.
3.6.
Ciljne vrijednosti onečišćenja zraka zadane za 2030.
temelje se na prestarim referentnim godinama.
Referentne godine razlikuju se za različite ciljeve jer se temelje na različitim podacima i zakonodavstvu.
Iako duga razdoblja kumulativnih podataka olakšavaju predviđanja, EGSO smatra da bi vremensko polazište za procjenu napretka u postizanju ciljeva trebalo uskladiti za sve ciljeve kako bi se dobila realistična slika o razini njihova ostvarenja.
3.7.
Poticajni okvir trebao bi pomoći poduzećima i MSP-ovima u primjeni zakonodavstva o kontroli onečišćenja, a administrativno opterećenje svesti na najmanju moguću mjeru.
Postoji i potreba za usklađivanjem regulatornog okvira na međunarodnoj razini jer onečišćenje EU-a ne zaustavlja se na granicama.
3.8.
EGSO smatra da je međusektorska suradnja ključna za osiguravanje tranzicije.
Stoga pozdravlja uspostavu platforme dionika za nultu stopu onečišćenja i želi surađivati u okviru Europske platforme dionika kružnog gospodarstva ili drugih mehanizama.
Također preporučuje uspostavu bliske suradnje s trećim zemljama i prostora za suradnju civilnog društva različitih regija s obzirom na to da onečišćenje ne poznaje granice.
4.
Posebne napomene 4.1.
Potpora EU-a inovacijama, ulaganjima i istraživanjima nove opreme i tehnologija važna je za sva poduzeća i za otvaranje novih kvalitetnih radnih mjesta.
Međutim, potrebno je ulagati u: prirodu i biološku raznolikost (obnovu ekosustava i restorativnu poljoprivredu); dobrobit (održivu infrastrukturu i obnovljivu/energetsku tranziciju, zelene/javne zgrade i mobilnost); ljude (obrazovanje i premošćivanje digitalnog jaza/jaza u području istraživanja i razvoja, porezne reforme za stvaranje pravednijih i ravnopravnijih prilika u obrazovanju, zdravstvu i okolišu).
4.2.
EGSO izražava žaljenje zbog toga što se u hijerarhiji nulte stope onečišćenja manje razmatraju sanacija i nadoknada štete povezane s onečišćenjem.
Načelo „onečišćivač plaća” nije se pokazalo vrlo djelotvornim, što je vidljivo iz velikog broja onečišćenih lokacija kojih još ima u EU-u.
Potrebno je definirati mjere za slučajeve kada onečišćivače nije moguće utvrditi ili kada oni ne mogu nadoknaditi štetu.
4.3.
Kad je riječ o onečišćenju zraka, EGSO želi skrenuti pozornost Komisije na čestični materijal povezan s milijunima slučajeva prerane smrti diljem svijeta.
Procjenom toksikoloških učinaka čestičnog materijala na zdravlje ljudi trebalo bi utvrditi standardiziranu metričku vrijednost koja se ne temelji samo na masenoj koncentraciji nego i na veličini i kemijskom sastavu.
U okviru procjene izvora čestičnog materijala važan je njihov oksidacijski potencijal i ultrasitne čestice jer stupanj opasnosti ovisi o njima te bi ih trebalo uključiti u zakonodavstvo i praćenje onečišćenja čestičnim materijalom.
(4) (5)
SL C 110, 22.3.2019., str. 33.
SL C 123, 9.4.2021., str. 76.