4.3.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 105/3
2.8 ETSK on ilmaissut myönteisen kantansa parempaa sääntelyä koskevaan tiedonantoon, jossa korostetaan, että sääntelyn parantaminen on kestävän kehityksen avaintekijä.
Siinä ei voida keskittyä pelkästään talouskasvuun, vaan taloudellisten, kestävyyteen liittyvien ja sosiaalisten näkökohtien välillä on löydettävä tasapaino.
2.9 Useat lainsäädäntöehdotukset ja keskustelut enteilevät kuitenkin sitä, että mikro- ja pk-yrityksille tulee jälleen uusia raportointivelvoitteita (yritysten kestävyysraportointi (4), palkkauksen läpinäkyvyys (5) ja huolellisuusvelvoite).
Nämä velvoitteet voivat kohdistua mikro- ja pk-yrityksiin suoraan tai välillisesti arvoketjun suurten yritysten esittämien pyyntöjen kautta ja aiheuttaa niille kustannuksia, koska niillä ei ole taloudellisia ja henkilöstöresursseja tällaisten velvoitteiden täyttämiseksi.
Tämä saattaa varsinkin kriisiaikoina niiden toiminnan, liiketoimintamallin ja koko selviytymiskyvyn vaakalaudalle.
2.10 Mikro- ja pk-yritykset yltävät kuitenkin myös ilman velvoitteita rohkaiseviin tuloksiin, jotka ovat jopa kansallisia keskiarvoja parempia.
ETSK kehottaa laatimaan lainsäädännön Euroopan 21 miljoonan mikro- ja pk-yrityksen tarpeiden mukaisesti sen sijaan, että se räätälöidään suuremmille yrityksille, joita on 0,2 prosenttia, ja periaatteita yritetään sitten soveltaa muihin yrityksiin.
Näin voidaan vastata paitsi yrittäjien myös yritysten lukuisten työntekijöiden tarpeisiin.
Komitea toivoo lisäksi, että raportoinnille esitettäisiin järjestelmällisesti vaihtoehtoja.
3. Raportointitoimien kustannukset ja hyödyt 3.1 Komission suorittama hallinnollisten kustannusten ja rasitteiden arviointi kärsii usein läpinäkyvyyden puutteesta ja jättää mikro- ja pk-yritykset lapsipuolen asemaan.
Lisäksi tulevat vielä arvoketjuun liittyvien velvoitteiden välilliset vaikutukset, joita komission on vaikea määrittää lukuina.
Kuten parempaa sääntelyä koskevassa tiedonannossa todetaan, parlamentin ja neuvoston esittämille tarkistuksille tehdään vain harvoin vaikutustenarviointi ja pk-yritystesti.
Toimenpiteiden saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tuo myös toisinaan mukanaan lisäkustannuksia.
3.2 Yrittäjillä on velvoitteiden lisääntyessä vain kaksi vaihtoehtoa: hoitaa ne itse ammattinsa harjoittamisen ohella tai turvautua ulkopuolisiin asiantuntijoihin.
Molemmat vaikuttavat yrityksen normaaliin liiketoimintaan ja aiheuttavat lisäkustannuksia, jotka ovat mikroyrityksissä suhteellisesti suurempia kuin suuryrityksissä.
ETSK varoittaa myös raportointitoimien kasautumisesta: yksittäiset toimet vaikuttavat ehkä vähäisiltä, mutta yhdessä niillä on huomattava vaikutus.
3.3 Tietyissä asioissa, joihin ei liity raportointivelvoitteita, on päästy tästä huolimatta hyviin tuloksiin.
Esimerkkeinä voidaan mainita, että lukuisat mikro- ja pk-yritykset investoivat toimialajärjestönsä tai kauppakamarin kannustamina kiertotalouteen, koska ne pitävät sitä hyödyllisenä oman kehityksensä ja maineensa kannalta (6), ja että mikro- ja pk-yritysten inhimillinen koko tekee myös työnantajan ja henkilöstön välisestä vuorovaikutuksesta helpompaa, minkä johdosta sukupuolten palkkaerot ovat tällaisissa yrityksissä usein kansallista keskiarvoa pienemmät (7).
Maissa, jotka ovat ottaneet tietyillä sosiaalilainsäädännön osa-alueilla käyttöön erityisiä kynnysarvoja pk-yrityksiä varten, tehdään vain vähän valituksia.
Kyseiset yritykset voivat siis toimia esimerkillisesti myös ilman raskaiden toimenpiteiden sälyttämistä niiden harteille.
Kuten ETSK:n lausunnoissa (8) on suositettu, pk-yrityksen määritelmää olisi pohdittava.
3.4 Mikro- ja pk-yritykset ja niiden joukossa yhteiskunnalliset yritykset ovat täysipainoisia kiertotalouden toimijoita, sillä ne tarjoavat sosiaalisia siteitä lujittavia lähipalveluja, luovat työpaikkoja, joita ei voida siirtää muualle, tuovat vaurautta alueille, joilla ei ole teollisuutta ja tiettyjä julkisia palveluja, ja tarjoavat liiketoiminta- ja työllistymismahdollisuuksia heikossa asemassa oleville sosiaaliryhmille.
Mikro- ja pk-yritykset kouluttavat yli puolet sellaisista opiskelijoista, jotka ovat harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevässä koulutuksessa, ja tukevat siten aktiivisesti nuorten työllisyyttä.
Niiden liiketoimintamalli ja inhimillinen koko ovat omiaan edistämään sellaista tekoälyn soveltamista, jossa ihminen on määräävässä asemassa, sekä työelämän laadun painottamista ja osallistavaa hallintotapaa.
3.5 Yritykset näkevät raportointitoimien lisäämisen usein kohtuuttomana taakkana, joka vaikuttaa kielteisesti niiden toimintaan ja vaarantaa niiden mahdollisuudet osallistua julkisiin hankintamenettelyihin tai saada rahoitusta, ilman että uudet toimet edistäisivät merkittävästi toimintapolitiikkoja, joita yritykset ovat olleet usein itse käynnistämässä.
Toimenpiteiden kasautuminen ruokkii torjuvaa suhtautumista Euroopan unioniin, jota pidetään liian byrokraattisena ja todellisuudesta vieraantuneena.
3.6 ETSK on lisäksi sitä mieltä, että sosiaaliset ja ympäristötavoitteet pystytään saavuttamaan ainoastaan puuttumalla epätasapainon syihin eikä lisäämällä sitovia velvoitteita.
(4) (5) (6) (7) (8)
Ehdotus direktiiviksi yritysten kestävyysraportoinnista (2021/0104 (COD)).
Ehdotus direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla (2021/0050(COD)).
Esimerkki alankomaalaisesta artesaaniyrityksestä, joka on toteuttanut kiertotaloutta edistäviä toimenpiteitä ilman erityisiä avoimuusvelvoitteita: https://www.deb.nl/ondernemersverhalen/slagerij-van-koppen-dacht-na-over-duurzaamheid/ Les entreprises de proximité au féminin (maaliskuu 2019): https://u2p-france.fr/sites/default/files/etude_les_entreprises_de_proximite_au_feminin.pdf EUVL C 345, 13.10.2017, s. 15 ja EUVL C 81, 2.3.2018, s. 1.