C 105/30
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
4.3.2022
— elinkaaren aikaisten päästöjen vähentäminen (valmistaminen ja kierrätys)
— liikennealan päästöintensiteetin vähentäminen (älykkäät liikenneratkaisut, liikkumispalvelujen yhteiskäyttö); kaikkiin liikennetarpeisiin on oltava käytettävissä kestäväpohjainen liikkuvuusratkaisu (pitkän matkan rahtiliikenne biopoltto­ aineilla ja synteettisillä polttoaineilla / vedyllä, akkusähkövoimalaitteet kaupunkiliikenteen viimeisen osuuden toimituksia varten) teknologianeutraaliuden periaatetta kunnioittaen
— jälkiasennukseen kannustaminen, kun polttomoottori vaihdetaan sähkömoottoriin tai sitä täydennetään napamootto­ rilla (hybridiksi muuttaminen)
— markkinoille saatettavien autojen painon vähentäminen (6).
3.2 Komissio aikoo luoda rinnakkaisen päästökauppajärjestelmän tieliikenteelle ja rakennuksille.
Tieliikenteen päästöistä veloitettava hinta rinnastuu polttoaineveroon (mutta vaatii määräenemmistöä).
Tuloja käytetään korvausten maksamiseen niille, jotka ovat riippuvaisia polttomoottoriajoneuvoista joko työn vuoksi tai siksi, että muita liikennevaihtoehtoja ei ole.
Koska tällaisen korvausmekanismin suunnittelu on erittäin monimutkaista ja koska polttoainehintojen korottaminen vaikuttaa suhteettomasti matalampituloisiin ryhmiin, ETSK ei ole vakuuttunut tästä etenemistavasta, sillä se heikentää kansalaisten tukea ilmastotoimille.
Sen sijaan vaikuttaisi siltä, että vähähiilinen liikenne voitaisiin saada taloudellisesti monien ulottuville toteuttamalla toimenpiteitä ajoneuvojen vaihtoehtoisten voimalaitteiden elinkaarikustannusten vähentämiseksi ja vähähiilisten tai hiilettömien polttoaineiden kustannusten vähentämiseksi.
3.3 Etusijalle olisi asetettava alueet, joilla ei ole latausasemia.
Tällä hetkellä latausasemia on 213 000, ja 70 prosenttia kaikista EU:n latausasemista on keskittynyt kolmeen maahan (Alankomaat, Saksa ja Ranska).
Tavoitteena on saada vuoteen 2025 mennessä miljoona ja vuoteen 2030 mennessä kolme miljoona akunlatauslaitetta julkiseen käyttöön.
Infrastruktuurin kehittämisessä umpeen kurottava kuilu on valtava (EU:n kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa arvioidaan, että vähähiilisten polttoaineiden lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin tarvitaan seuraavan vuosikymmenen aikana lisäinvestointeja 130 miljardia euroa vuodessa).
ETSK tukeekin pakollisten tavoitteiden asettamista.
Euroopan elpymis- ja palautumistukivälineeseen kuuluvalla lippulaivahankkeella ”Lataus ja tankkaus” vain kannustetaan jäsenvaltioita nopeuttamaan lataus- ja tankkausasemien käyttöönottoa osana niiden elpymissuunnitelmia.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä asuinrakennuksiin, verkkojen valmisteluun lisääntyvää sähköajoneuvojen yhdistämistä varten, latausinfrastruktuurin yhteentoimivuuteen, älykkäiden latauspalvelujen kehittämiseen (esim. tasapainottamalla kuormitus­ ta) ja uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden toimittamiseen.
Koska täysin sähköisistä raskaista hyötyajoneuvoista on tulossa todellisuutta, myös niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota.
3.4 Niin kauan kuin tavanomaisten ajoneuvojen ja sähköajoneuvojen hinta ei ole sama (sen ennakoidaan tapahtuvan vuosina 2025–2027), vähähiilisten ajoneuvojen käyttöönottoa markkinoilla on tuettava taloudellisilla kannustimilla.
Kannustimet voivat olla taloudellisia (tukia, verohelpotuksia ja romutusjärjestelmiä) tai muita kuin taloudellisia (ohituskaistoja, vapautuksia tietulleista, erityisiä pysäköintialueita).
Kannustimiin kuuluu myös johdonmukainen sääntely-ympäristö vähähiilisiin polttoaineisiin tehtävien investointien edistämiseksi.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ajoneuvokantojen viherryttämiseen, sillä se voisi olla tärkeä tekijä siirtymän nopeuttamisessa.
Sillä voidaan myös edistää käytettyjen hiilettömien ja vähähiilisten ajoneuvojen markkinoiden luomista.
3.5 Tuki kiertotalouden kehittämiselle autoteollisuuden ekosysteemissä: autojen ja niiden osien kierrättäminen, uudelleenkäyttö ja uudelleenvalmistus.
Kiertotalouden periaatteita olisi sovellettava myös toimialalla saatavilla olevien uusioraaka-aineiden määrän lisäämiseksi ja tuontiriippuvuuden vähentämiseksi.
Viimeaikaisista tutkimuksista käy kuitenkin ilmi, että kierrätettyjä raaka-aineita saadaan markkinoiden tarvitsemina määrinä vasta vuosikymmenen kuluttua, kun sähköajoneuvojen käyttöikä päättyy.
Siksi on oltava realistisia ja ymmärrettävä, että ensiöraaka-aineiden käyttö pysyy ratkaisevan tärkeänä ainakin 2020-luvun ajan.
Toimitusvarmuus onkin taattava toimitusketjujen monipuolistamisella sekä vihreää ja eettistä kaivosteollisuutta koskevalla strategialla.
Lisäksi romuajoneuvoja koskevan direktiivin 2000/53/EY (7) tulevassa tarkistamisessa on otettava huomioon ajoneuvojen sähköistäminen ja se, että uusioraaka-aineille on kehitettävä markkinoita.
(6) (7)
Alle 1 000 kg / yli 1 500 kg painavien autojen osuus Ranskassa myydyistä autoista oli vuonna 1998 36 % / 7 % ja vuonna 2019 se oli 15 % / 16 % (Eurostat).
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/53/EY, annettu 18 päivänä syyskuuta 2000, romuajoneuvoista (EYVL L 269, 21.10.2000, s. 34).