C 105/20
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
4.3.2022
2.3 Työterveys ja -turvallisuus 2.3.1 Euroopan lasiteollisuus tarjoaa laadukkaita työpaikkoja monenlaisille profiileille ruumiillisesta työstä, joka ei vaadi koulutusta, aina korkean tason insinööritehtäviin.
2.3.2 Ruumiillinen työ lasiteollisuudessa voi olla fyysisesti rankkaa ja joskus edelleen vaarallista.
Terveys- ja turvallisuustoimet edellyttävät investointeja, ja ne vaikuttavat usein myönteisesti tuottavuuteen.
Jatkuvasti on kehittelyssä toimenpiteitä, joilla ehkäistään ammattitauteja.
Yksi esimerkki tästä on silikoosin ehkäisy osana European Network for Silica -verkostossa (NEPSI) käytävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua hengitettävästä kiteisestä piidioksidista.
Turvallisuusja ennaltaehkäisykulttuuri on auttanut parantamaan alan työpaikkojen laatua.
2.4 Ikä ja koulutus Toisin kuin Keski- ja Itä-Euroopassa, työvoima on Länsi-Euroopassa pääasiassa iäkästä (50+) ja erittäin kokenutta.
Uusien ja nuorempien työntekijöiden houkutteleminen on yhä vaikeampaa.
Iäkkäämpien ja kokeneiden työntekijöiden korvaaminen edellyttää uusien työntekijöiden kouluttamista ja nykyisten työntekijöiden pitämistä innovaatiovauhdin ja alalla tapahtuvien muutosten tasalla.
2.5 Lasiteollisuus on hyvin innovatiivista.
2.5.1 Terveys- ja hyvinvointisuuntaukset avaavat uusia mahdollisuuksia ja markkinoita kestäväpohjaisille, terveyttä suojeleville, uudelleenkäytettäville ja loputtomasti kierrätettäville suljetun kierron periaatteen mukaisille lasipakkauksille.
Lasialalla valmistellaan muotoiluinnovaatioita ja yhä edistyksellisempiä läpimurtoja tuotantoprosessin irrottamiseksi hiilestä, mikä johtaa merkittävään murrokseen lasintuotannossa.
2.5.2 Rakennusalalla ja autoteollisuudessa käytettävästä lasista on tulossa yhä kehittyneempää, kun siihen lisätään kalvoja, kaasuja, pinnoitteita, kameroita, tutkia ja muita materiaaleja turvallisuuden, eristysominaisuuksien ja tiedon siirrettävyyden parantamiseksi.
Julkisivulasiin tai auton panoraamakattoikkunoihin voidaan lisätä aurinkokennoja tehokkuuden ylläpitämiseksi ja uusiutuvan sähköenergian tuottamiseksi.
2.5.3 Korkean teknologian lasituotteita käytetään myös avaruus- ja puolustusalalla.
Lasituotteita ja komposiittimate­ riaaleja käytetään myös avaruusalusten ja satelliittien pinnoitteissa, elektroniikassa, antureissa, näytöissä jne.
Lasiteollisuus ei olekaan ainoastaan huipputeknologia- ja innovaatioala vaan myös erittäin strateginen ala.
2.6 Covid-19-pandemian vaikutukset Keskeisten alojen markkinoilla on ollut hiljaista pandemian alkamisesta saakka, minkä vuoksi tuotantoa on supistettu.
Hidasta elpymistä on havaittavissa eräillä tärkeillä lasialoilla (tasolasi, käyttölasi, lasikuitu).
Vuonna 2020 ala supistui 1–14 prosenttia alasektorista riippuen.
Tasolasimarkkinat, jotka palvelevat pääasiassa rakennusalaa ja autoteollisuutta, supistuivat vuonna 2020 EU:ssa yli 10 prosenttia.
Rakennusalan elpyminen on ollut odotettua tasaisempaa, mutta autoteollisuuden lasimarkkinat ovat edelleen hyvin alamaissa.
3.
Lasiteollisuuden vaikutukset EU:n ilmastoneutraaliuteen, kiertotalouteen, hyvinvointiin ja digitaalistrategiaan 3.1 Ilmastoneutraalius 3.1.1 R a k e n n u s t e n p e r u s p a r a n n u s a a l t o 3.1.1.1 Lasituotteet ovat keskeisellä sijalla EU:n rakennusten perusparannusaallossa, jonka tarkoituksena on vähentää merkittävästi rakennusten energiankulutusta ja hiilidioksidipäästöjä.
Ikkunalasien on oltava tiukimpien energiatehokkuus­ vaatimusten mukaisia rakennusten eristämiseksi.
Tämä merkitsisi valtavia vähennyksiä hiilidioksidipäästöissä, sillä erittäin energiatehokkaiden ikkunoiden ansiosta rakennusten hiilidioksidipäästöt voisivat supistua 37,4 prosenttia vuoteen 2050 mennessä (2).
Myös lasivilla, vaahtolasi ja muut lasikuitueristeet ovat keskeisiä rakennusten optimaalisen eristyksen saavuttamiseksi.
(2)
Lähteenä on käytetty TNO:n raporttia vuodelta 2019: Glazing potential: energy savings and CO2 emission reduction – Glass for Europe.