FI
4.3.2022
Euroopan unionin virallinen lehti
C 105/145
3.2 ETSK kannattaa komission suunnitelmaa ja sen lippulaivatoimia, joilla pyritään puuttumaan kokonaisvaltaisella tavalla erityyppiseen saastumiseen ja vastaamaan Pariisin sopimuksen sitoumuksiin ja kestävän kehityksen tavoitteisiin.
Jotta suunnitelma olisi todella kunnianhimoinen, tavoitteiden on oltava kaikilta osin Maailman terveysjärjestön (WHO) suositusten mukaisia.
3.3 ETSK kannattaa aikomusta vahvistaa nykyistä lainsäädäntöä eri aloilla ja mukauttaa sitä silloin, kun sitä ei ole pantu onnistuneesti täytäntöön, esimerkiksi ilmanlaadun ja veden osalta.
Komitea muistuttaa EU:n ympäristöpolitiikan arvioinnin osoittaneen, että unionin ympäristölainsäädännön heikko, hajanainen ja epätasainen täytäntöönpano on vakava ongelma monissa jäsenvaltioissa (4).
Lisäksi on hyvin selvästi tiedossa, mitä pitäisi tehdä, mutta sen sijaan puutteita on tiedossa olevien, usein jo kauan sitten päätettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanossa ja poliittisessa tahdossa (5).
3.4 ETSK kehottaa komissiota aloittamaan tietojen keräämisen, jotta se voisi tehdä lähiaikoina lainsäädäntöehdotuksia aloilla, joilta ne puuttuvat, esimerkiksi valo- ja tärinäsaasteen osalta.
3.5 Tavoitteiden saavuttamista arvioidaan seuranta- ja ennustekehyksestä vuoteen 2024 mennessä saatujen tulosten perusteella.
Tämä on lähtökohta keskusteluille tavoitetason arvioimiseksi ja tarvittaessa tavoitteiden ja lainsäädännön tarkistamiseksi perusteellisemmin.
ETSK pelkää, että prosessi on liian pitkä, kun otetaan huomioon, että vuoden 2030 tavoitteiden täyttämiselle ei ole enää paljon aikaa, ja katsoo, että tavoitetasoa olisi nostettava alusta alkaen, toisin sanoen nyt.
3.6 Vuodelle 2030 asetetut ilman pilaantumisen vähentämistä koskevat tavoitteet perustuvat liian varhaisiin viitevuosiin.
Eri tavoitteiden viitevuodet eroavat toisistaan, koska ne perustuvat erilaisiin tietoihin ja normeihin.
Vaikka pitkät aikajaksot kumulatiivisine tietoineen helpottavat ennusteita, ETSK katsoo, että tavoitteiden toteutumisen edistymistä arvioitaessa ajallisen lähtökohdan olisi oltava sama kaikille tavoitteille, jotta saadaan realistinen kuva tavoitteiden toteutumisen asteesta.
3.7 Suotuisten puitteiden pitäisi auttaa suuria, pieniä ja keskisuuria yrityksiä noudattamaan saastumisen torjumista koskevaa lainsäädäntöä ja pitämään hallinnolliset rasitteet mahdollisimman vähäisinä.
On myös tarpeen yhdenmukaistaa sääntelykehys kansainvälisellä tasolla, sillä EU:ssa syntyvät saasteet eivät pysähdy rajoille.
3.8 ETSK katsoo, että alojen välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää siirtymän varmistamiseksi.
Tästä syystä komitea suhtautuu myönteisesti saasteettomuutta käsittelevän sidosryhmäfoorumin perustamiseen ja on halukas tekemään yhteistyötä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin tai muiden kanavien kautta.
Komitea suosittaa myös, että tehdään tiivistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa ja luodaan yhteistyömahdollisuuksia eri alueiden kansalaisyh­ teiskunnan organisaatioiden välille, sillä saasteet eivät tunne rajoja.
4.
Erityistä 4.1 EU:n tuki innovoinnille, investoinneille ja tutkimukselle uusien laitteiden ja teknologioiden alalla on tärkeää kaikkien yritysten kannalta ja uusien laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi.
On kuitenkin investoitava luontoon ja luonnon monimuotoisuuteen (ekosysteemien ennallistaminen ja uudistava maatalous), hyvinvointiin (kestävän kehityksen periaatteiden mukainen infrastruktuuri ja uusiutuviin energialähteisiin siirtyminen, rakennukset sekä vihreä ja julkinen liikenne) sekä ihmisiin (koulutus ja digitaalisen sekä tutkimusta ja kehitystä koskevan kuilun umpeen kurominen, verouudistukset oikeudenmukaisempien ja tasa-arvoisempien mahdollisuuksien luomiseksi koulutuksen, terveyden ja ympäristön alalla).
4.2 ETSK pitää valitettavana, ettei saasteettomuushierarkiassa kiinnitetä juurikaan huomiota saasteisiin liittyvien vahinkojen korjaamiseen ja korvaamiseen.
Saastuttaja maksaa -periaate ei ole osoittautunut kovin tehokkaaksi, kuten EU:ssa edelleen olemassa olevien saastuneiden alueiden suuri lukumäärä osoittaa.
On määriteltävä, miten toimitaan tapauksissa, joissa pilaantumisen aiheuttajia ei ole mahdollista tunnistaa tai jos nämä eivät voi korvata vahinkoa.
4.3 Ilmansaasteiden osalta ETSK kiinnittää komission huomion hiukkasiin, jotka ovat yhteydessä miljooniin ennenaikaisiin kuolemantapauksiin eri puolilla maailmaa.
Hiukkasten ihmisten terveydelle aiheuttamien toksikologisten vaikutusten arvioinnissa olisi käytettävä standardoitua mittaria, joka perustuu massakonsentraation lisäksi myös kokoon ja kemialliseen koostumukseen.
Arvioitaessa hiukkaslähteitä hiukkasten hapettumispotentiaali ja ultrapienet hiukkaset ovat oleellisia, sillä vaarallisuuden aste riippuu näistä tekijöistä.
Ne olisi otettava huomioon lainsäädännössä ja hiukkasten aiheuttaman saastumisen seurannassa.
(4) (5)
EUVL C 110, 22.3.2019, s. 33.
EUVL C 123, 9.4.2021, s.
76.