4.3.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 105/3
2.8.
Komitee väljendab toetust parema õigusloome teatisele, milles rõhutatakse, et parem õigusloome on kestliku arengu võti.
See ei saa põhineda üksnes majanduskasvul, vaid vajab tasakaalu majandusliku, kestliku ja sotsiaalse lähenemisviisi vahel. 2.9.
Sellest hoolimata viitavad mitmed seadusandlikud ettepanekud ja arutelud uute aruandluskohustuste kehtestamisele mikroettevõtjate ja VKEde jaoks (äriühingute kestlikkusaruandlus, (4) tasustamise läbipaistvus (5) ning hoolsuskohustus).
Need kohustused võivad mõjutada mikroettevõtjaid ja VKEsid otseselt või kaudselt suurettevõtete nõudmiste tõttu väärtusahelas.
Ühtlasi kujutavad need endast kulu, kuna neil ettevõtjatel puuduvad inim- ja rahalised ressursid nimetatud kohustuste täitmiseks, mis ohustab nende tegevust, ärimudelit ja seega ka püsimajäämist iseäranis kriisi ajal. 2.10.
Samas saavutavad mikroettevõtjad ja VKEd siiski julgustavaid tulemusi, mis on isegi paremad riigi keskmisest ja seda ilma kohustusteta.
Komitee kutsub üles koostama õigusakte 21 miljonile Euroopa mikroettevõtjale ja VKE-le, selmet suunata need 0,2 %-le ettevõtetest, kes on neist suuremad, ja seejärel üritada neid põhimõtteid kohaldada ülejäänutele.
Eesmärk peaks olema vastata mitte üksnes ettevõtjate, vaid ka nende arvukate töötajate vajadustele.
Lisaks soovib komitee, et süstemaatiliselt esitataks ettepanekuid aruandluse alternatiivide kohta.
3.
Aruandlusmeetmete kulud ja tulud 3.1.
Komisjoni poolses kulude ja halduskoormuse hinnangus puudub sageli läbipaistvus ning sellega kahjustatakse mikroettevõtjaid ja VKEsid.
Lisaks kaasneb väärtusahela kohustustega kaudne mõju, mida komisjonil on raske kindlaks määrata.
Nagu parema õigusloome teatises märgitakse, korraldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu muudatus­ ettepanekute suhtes harva mõjuhinnang või VKE-test.
Samuti kaasnevad meetmete ülevõtmisega liikmesriigi õigusesse mõnikord lisakulud. 3.2.
Nende muudkui kasvavate kohustuste täitmiseks ei ole ettevõtjatel muud võimalust kui tegeleda nendega ise, kasutades selleks oma tööks ette nähtud aega, või kasutada väliseksperte.
Mõlemad lahendused mõjutavad ettevõtte tegevust ning põhjustavad lisakulusid.
Need kulud on mikroettevõtetes proportsionaalselt suuremad kui suurtes ettevõtetes.
Lisaks hoiatab komitee üha uute aruandlusmeetmete eest, mis võivad küll eraldi võttes tunduda väikesed, kuid millel on märkimisväärne kumulatiivne mõju. 3.3.
Samas on valdkondades, kus aruandluskohustus puudub, siiski saavutatud häid tulemusi: mitmed mikroettevõtjad ja VKEd investeerivad kutseühenduste ja kaubanduskodade ergutusel ringmajandusse, sest peavad seda kasulikuks oma arengu ja maine seisukohalt; (6) mikroettevõtjate ja VKEde inimlik suurus hõlbustab tööandjate ja töötajate vahelist suhtlust, tänu millele on sooline palgalõhe sellistes ettevõtetes sageli väiksem kui riigis keskmiselt, (7) jne.
Riigid, mis on kehtestanud VKEdele teatud sotsiaalõigusaktide jaoks künnised, annavad teada vaid üksikutest kaebustest, mis näitab, et viimased võivad olla eeskujuks ka ilma, et nende suhtes kohaldataks koormavaid meetmeid.
Vastavalt komitee arvamustes (8) märgitule vajaks käsitlemist VKEde määratlus. 3.4.
Mikroettevõtjad ja VKEd, sh sotsiaalsed ettevõtted, on ringmajanduse täieõiguslikud osalejad, pakkudes lähikonnas osutatavaid teenuseid, mis tugevdavad sotsiaalset sidet, luues töökohti, mis ei ole ümberpaigutatavad, ning jõukust piirkondades, kus puudub tööstus ega osutata teatud avalikke teenuseid, ning pakkudes äri- ja töövõimalusi sotsiaalselt haavatavatele rühmadele.
Enam kui pooled kihtkursustel osalejatest saavad väljaõppe mikroettevõtetes ja VKEdes, võimaldades neil ettevõtetel aktiivselt panustada noorte tööhõivesse.
Nende ärimudel ja inimlik suurus edendavad sellise tehisintellekti rakendamist, kus kontroll on jätkuvalt inimese käes, ning panevad rõhku tööelu kvaliteedile ja kaasavale juhtimisele. 3.5.
Aruandlusmeetmete lisandumist nähakse sageli ebaõiglase koormusena, mis mõjutab negatiivselt nende tegevust ja ähvardab keelata neile juurdepääsu riigihangetele või rahastamisele, toomata seejuures märkimisväärseid edusamme meetmete vallas, mille nad on sageli ise algatanud.
Selline meetmete kuhjumine suurendab pahameelt Euroopa suhtes, mida peetakse liiga bürokraatlikuks ja reaalsest elust kaugeks. 3.6.
Lisaks on komitee seisukohal, et sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid eesmärke on võimalik saavutada üksnes juhul, kui keskendutakse tasakaalustamatuse põhjustele, mitte ei looda juurde siduvaid nõudeid.
(4) (5) (6) (7) (8)
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja määrust (EL) nr 537/2014 seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega [2021/0104(COD)].
Ettepanek: direktiiv, millega tugevdatakse meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist tasustamise läbipaistvuse ja õiguskaitsemehhanismide kaudu [2021/0050(COD)].
Näide Madalmaade käsitööettevõttest, mis on rakendanud ringmajanduse meetmeid ilma igasuguse läbipaistvuskohustuseta: https://www.deb.nl/ondernemersverhalen/slagerij-van-koppen-dacht-na-over-duurzaamheid/.
„Les entreprises de proximité au féminin“ (märts 2019): https://u2p-france.fr/sites/default/files/etude_les_entreprises_de_proximite_au_feminin.pdf.
ELT C 345, 13.10.2017, lk 15 ja ELT C 81, 2.3.2018, lk 1.