4.3.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 105/31
Majandus: tervikliku autotööstuse tarneahela säilitamine ja arendamine ELis 3.6.
Tööstusalase koostöö edendamine.
Tohutusuured teadus- ja arendustegevuse eelarved (praegu 60 miljardit eurot aastas), mis praegu investeeritakse vähendatud CO2 heitega, ühendatud, automatiseeritud ja jagatud liikuvuse arendamisse, nõuavad sektori koostööd ning avaliku ja erasektori partnerlust.
Sellest tulenevalt väärib igakülgset toetust innovatsioonipartnerluste loomine programmi „Euroopa horisont“ 5. klastri (kliima, energeetika, liikuvus) raames (saastevaba vesinik, patareid ja akud, ühendatud ja automatiseeritud liikuvus, heiteta maanteetransport, ülemineku juhtimine linnades).
Lisaks pakuvad Euroopa Komisjoni egiidi all olevad tööstusliidud (näiteks patareide ja akude, vesiniku ning tooraine jaoks ning taastuv- ja vähese CO2 heitega kütuste väärtusahela jaoks välja kuulutatud liit) ulatuslikku ja avatud platvormi strateegiliste tegevuskavade koostamiseks, teadus- ja arendustegevuse koordineerimiseks, investeeringuteks ning uute uuenduste turuletoomiseks.
Avaliku ja erasektori vahendite ühendamine üleeuroopalist huvi pakkuvates tähtsates projektides tugevdab ühtlasi selgelt Euroopa autotööstuse tarneahelat, vähendab strateegilist sõltuvust ning soodustab roheja digiüleminekut.
Arvestada tuleb uute üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektidega: ühendatud ja automatiseeritud sõidukid, ringmajandus, energiasüsteemide integreerimine, tooraine tarnimine, andmepõhine majandus, pooljuhid.
3.7.
ELis kestliku ja ringluspõhise patareide ja akude väärtusahela (8) arendamise probleemid.
Patareide/akude ja kütuseelementide lokaliseerimine peab olema ELi oluline eesmärk.
ELi aku- ja vesinikuliidud väärivad toetust ning neile tuleb eraldada piisavalt vahendeid.
Need tööstusliidud peavad käivitama ulatuslikud investeeringud tootmisrajatistesse ja pakkuma Euroopas tuhandeid töökohti.
Tuleb hoolitseda selle eest, et Euroopa piirkondade vahel ei tekiks lõhesid, mida on märgata praegu.
3.8.
Ühendatud ja automatiseeritud sõidukite megatrendi tulemusel võib lisandväärtus liikuda sõidukite müügilt ja hoolduselt uute murranguliste ärimudelite suunas, mille aluseks on andmepõhised teenused ja liikuvus kui teenus.
Autotööstuse ökosüsteem peab olema valmis sisenema neisse uutesse ärimudelitesse ja kindlustama neis oma kohalolu.
Selleks on vaja tehnoloogilisi ja regulatiivseid standardeid, et pakkuda uusi innovaatilisi liikuvusteenuseid, näiteks kasutuskorra põhine tasu, asukohapõhine reklaam, sõidukite kaugvärskendused/-hooldus.
Selleks et kindlustada Euroopa juhtpositsioon digitaalsete liikuvusteenuste valdkonnas, on väga oluline luua ka Euroopa liikuvuse andmeruum.
Samuti tuleb kasutusele võtta vajalik digitaalse kommunikatsiooni taristu ja kavandada tegevuskavad automatiseerituse taseme suurendamiseks (sealhulgas suuremahulise testimise raamistik, juurdepääs andmetele ja uus sõidukite tüübikinnitust käsitlev lähenemisviis).
Lisaks tuleb hinnata üha automatiseeritumate sõidukite pikaajalist mõju, eriti töökohtadele ja eetikaaspektidele, sest see on oluline sotsiaalse heakskiidu tagamiseks.
Kuna kaubavedu võib tulevikus intensiivistuda (e-kaubandus), tuleb välja töötada ka intelligentsed transpordi liikuvuslahendused, mis põhinevad mitmeliigilisel transpordikorraldusel, kulutõhususel (suure mahutavusega sõidukirongid) ja kestlikel transpordiliikidel, kasutades logistikaahelas automatiseerimis- ja ühendamislahendusi.
3.9.
Paradigmal „Tööstus 4.0“ põhinevad nutikad tehnoloogiad ja digilahendused peavad toetama tootmissüstee­ mide integreerimist ja aitama neid paindlikumaks muuta.
Tõhustatud tootmissüsteemid (mitte ainult tootmisprotsesside integreerimine ettevõtte tasandil) kogu tarneahelas muudavad mootorsõidukite tarneahelad vastupidavamaks ja toetavad konkurentsivõimet.
Digiüleminekut tuleb toetada sektori jaoks tööstusandmeruumi loomisega.
Kuid need tehnoloogiad toovad kaasa ka suurema automatiseerimise, millel on negatiivne mõju töökohtadele, ja sellega tuleb tegeleda.
3.10.
Üleilmsete võrdsete võimaluste tagamine.
Euroopa eesmärk peab olema säilitada oma tugev ekspordiposit­ sioon autotööstuses.
Seepärast tuleb rakendada järgmisi meetmeid:
— püüelda kaubandussuhete vastastikkuse poole (turulepääs, riigihanked, investeeringud, intellektuaalomandi õiguste austamine, toetused);
— sõlmida kahepoolseid vabakaubanduslepinguid (sealhulgas auto- ja maanteetransporti käsitlev peatükk);
— võidelda ebaausate kaubandustavade vastu (toetused, kahepoolsed vabakaubanduslepingud, CO2 hinna erinevused, sotsiaalne ja keskkonnaalane dumping);
— edendada rahvusvahelist koostööd keskkonnahoidlike autode ja vähese CO2 heitega kütust kasutava tehnoloogia alal.
(8)
Sellega seoses on patareisid ja akusid käsitleva Euroopa määruse rolli üksikasjalikult kirjeldatud arvamuses ELT C 220, 9,6.2021, lk 128.