C 105/30
ET
Euroopa Liidu Teataja
4.3.2022
— olelusringi heite vähendamine (tootmine ja ringlussevõtt);
— transpordisektori kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamine (intelligentsed transpordilahendused, jagatud liikuvus).
Iga transpordivajaduse jaoks peab olema kättesaadav kestliku liikuvuse lahendus (pikamaa-kaubavedu biokütuste ja sünteetiliste kütuste/vesinikuga, akutoitega elektrilised jõuseadmed viimase miili kohaletoimetamise jaoks linnapiirkonnas), pidades silmas tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet;
— sellise moderniseerimise edendamine, mis seisneb sisepõlemismootori asendamises elektrimootoriga või selle täiendamises (hübridiseerimises) rummusisese mootoriga;
— hiljuti turuletoodud autode kaalu vähendamine (6).
3.2.
Komisjon kavatseb luua maanteetranspordi ja hoonete jaoks heitkogustega kauplemise süsteemi.
Maanteetranspordi heitkoguste hinnastamine on võrdväärne kütuse maksustamisega (kuid kvalifitseeritud häälteenamusega).
Tulu kasutatakse kas töö või alternatiivsete transpordivõimaluste puudumise tõttu sisepõlemismootoriga sõidukitest sõltuvatele inimestele kompensatsiooni maksmiseks.
Kuna sellise kompensatsioonimehhanismi kavandamine on äärmiselt keerukas ja kõrgemad kütusehinnad kahjustavad ebaproportsionaalselt madalama sissetulekuga rühmi, ei ole komitee veendunud, et see on õige tee, kuna see kahjustab avalikkuse toetust kliimameetmetele.
Selle asemel näivad püüded vähendada alternatiivsete jõuseadmete olelusringi kulusid või vähese CO2 heitega ja CO2-neutraalsete kütuste kulusid parema moodusena, kuidas muuta vähese CO2 heitega transport paljude jaoks taskukohaseks.
3.3.
Eelistada tuleks nn laadimiskõrbeid.
Praegu on saadaval 213 000 laadimisjaama ja 70 % kõigist ELi laadimisjaamadest on koondunud kolme riiki (Madalmaad, Saksamaa ja Prantsusmaa).
Kui sihtmärk on saavutada 2025. aastaks üks miljon ja 2030. aastaks kolm miljonit avalikku laadijat, ootab taristu arendamisel ületamist tohutu lõhe (Euroopa säästva ja aruka liikuvuse strateegia hinnangul on järgmisel kümnendil vaja täiendavaid investeeringuid vähese CO2 heitega kütuste laadimis- ja tankimistaristusse 130 miljardi euro ulatuses aastas).
Seepärast toetab komitee kohustuslike eesmärkide kehtestamist.
Taaste- ja vastupidavusrahastu raames juhtprojektis „Laadimine ja tankimine“ üksnes innustatakse liikmesriike oma taastekavades kiirendama laadimis- ja tankimisjaamade kasutuselevõttu.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata eluruumidele, võrkude ettevalmistamisele elektrisõidukite suuremaks integreerimiseks, laadimistaristu koostalitlusvõimele, arukate laadimisteenuste arendamisele (nt koormuse tasakaalustamise kaudu) ning taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste tarnimisele.
Kuna täiselektrilised raskeveokid on saamas reaalsuseks, väärivad ka need suuremat tähelepanu.
3.4.
Kuni ei ole saavutatud (2025.–2027. aastaks ette nähtud) tava- ja elektrisõidukite hinnapariteeti, on vaja rahalisi stiimuleid, et toetada vähese CO2 heitega sõidukite turuletulekut.
Stiimulid võivad olla rahapõhised (toetused, maksusoodustused ja kasutusest kõrvaldamise süsteemid) või mitterahapõhised (prioriteetsed sõidurajad, teemaksuva­ bastused, reserveeritud parkimiskohad), sealhulgas ühtne regulatiivne keskkond vähese CO2 heitega kütustesse tehtavate investeeringute edendamiseks.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata sõidukiparkide keskkonnahoidlikumaks muutmisele, sest see võib olla oluline hoob ülemineku kiirendamiseks, samuti seepärast, et see aitab luua CO2-neutraalsete ja vähese CO2 heitega kasutatud sõidukite turgu.
3.5.
Toetus autotööstuse ökosüsteemis ringmajanduse arendamiseks: autode ja nende osade ringlussevõtt, korduskasutamine ja taastamine.
Ringmajanduse põhimõtteid tuleks rakendada ka sektorile kättesaadava ringlussevõetud tooraine hulga suurendamiseks ja impordist sõltuvuse vähendamiseks.
Kuid hiljutised uuringud näitavad, et ringlussevõetud materjali on turul piisavalt alles kümnendi pärast, kui elektrisõidukid jõuavad oma kasutusea lõppu.
Seega tuleb olla realistlik ja aru saada, et vähemalt 2020. aastatel on ülioluline jätkata esmase tooraine kasutamist.
Seepärast peavad varustuskindluse tagama tarneahelate mitmekesistamine ning keskkonnahoidlik ja eetiline kaevandamisstrateegia.
Lisaks tuleb romusõidukite direktiivi 2000/53/EÜ (7) eelseisval läbivaatamisel võtta arvesse sõidukite elektrifitseerimist ja vajadust arendada ringlussevõetud materjali turge.
(6) (7)
Alla 1 000 kg/üle 1 500 kg kaaluvad autod moodustasid vastavalt 36 %/7 % 1998. aastal ja 15 %/16 % 2019. aastal Prantsusmaal müüdud autodest (Eurostat).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34).