C 105/20
ET
Euroopa Liidu Teataja
4.3.2022
2.3.
Töötervishoid ja tööohutus 2.3.1.
Euroopa klaasitööstus pakub kvaliteetseid töökohti väga mitmesugustele profiilidele alates lihttöödest kuni kõrgetasemeliste inseneriametiteni.
2.3.2.
Klaasitööstuses lihttöölisena töötamine võib olla füüsiliselt raske ja mõnikord ikka veel ohtlik.
Töötervishoiu- ja tööohutusmeetmed vajavad investeeringuid ja neil on sageli positiivne mõju tootlikkusele.
Kutsehaiguste ennetamise meetmeid täiustatakse pidevalt, nagu ka silikoosi ennetamisel, Euroopa ränidioksiidi võrgustiku (NEPSI) sotsiaaldialoogi raames respiratoorse kristallilise ränidioksiidi teemal.
Tööohutuse ja ohtude ennetamise kultuur on sektori töökohtade kvaliteedile kaasa aidanud.
2.4.
Vanus, haridus ja koolitus Vastupidiselt Kesk- ja Ida-Euroopale koosneb Lääne-Euroopa riikide töötajaskond enamasti vanematest, väga suurte kogemustega inimestest (vanemad kui 50-aastased).
Üha raskem on ligi meelitada uusi ja nooremaid töötajaid.
Vanemate ja kogenud töötajate asendamiseks on vaja koolitada uusi töötajaid ja praegustele töötajatele tuleb tagada kursisolek innovatsiooni ja muudatustega tööstussektoris.
2.5.
Klaasitööstus on väga innovatiivne sektor 2.5.1.
Tervise- ja heaolualased suundumused avavad uusi võimalusi ja turge kestlikele, tervislikele, korduskasutatavatele ja piiramatult ringlussevõetavatele suletud ahelaga klaaspakenditele.
Klaasisektoris tegeletakse disainiuuenduste ja murrangulisemate meetoditega tootmisprotsessi CO2 heite vähendamiseks, valmistades ette klaasitootmise märkimisväärset ümberkujundamist.
2.5.2.
Ehitussektoris ja autotööstuses kasutatav klaas muutub keerukamaks, sellesse on integreeritud kile, gaas, kattematerjal, kaamerad, radarid ja muud materjalid ohutuse, isolatsiooniomaduste ja andmeedastuse parandamiseks.
Fotoelektrilisi elemente saab tõhususe säilitamiseks ja taastuvenergia tootmiseks integreerida fassaadiklaasi ja sõidukite panoraamkatuseluukidesse.
2.5.3.
Kõrgtehnoloogilisi klaastooteid kasutatakse samuti lennunduses ja kaitsesektoris.
Klaastooteid ja komposiitma­ terjale kasutatakse samuti kosmoseaparaatides ja satelliitides kattematerjalidena, elektroonika, andurite, kuvarite jaoks jne.
Seetõttu ei ole klaasitööstus mitte ainult kõrgtehnoloogiline ja innovatiivne, vaid ka väga strateegiline sektor.
2.6.
COVID-19 mõju Peamiste sektorite turud on pandeemia algusest alates olnud surve all, mille tagajärjeks on toodangu vähenemine ja aeglane taastumine mõnes olulises klaasisektoris (lehtklaas, tarbeklaas, klaaskiud).
2020. aastal vähenes klaasisektori majandustegevus olenevalt allsektorist 1–14 %.
Lehtklaasi sektoris, mis peamiselt teenindab ehitus- ja autotööstust, vähenes ELi turg 2020. aastal enam kui 10 % võrra.
Kuigi ehitussektoris on rakendatus olnud oodatust stabiilsem, on autotööstuse klaasiturg siiani väga madalseisus.
3.
Klaasi panus ELi kliimaneutraalsusse, ringmajandusse, heaolusse ja digitaalarengu tegevuskavasse 3.1.
Kliimaneutraalsus 3.1.1.
E u r o o p a r e n o v e e r i m i s l a i n e 3.1.1.1.
Klaastooted omavad suurt tähtsust Euroopa renoveerimislaines, mille eesmärk on märkimisväärselt vähendada hoonete energiatarbimist ja CO2 heidet.
Hoonete soojustamisel tuleb akendes kasutada kõrgeimatele energiatõhususstan­ darditele vastavat klaasi.
Sellega kaasneks tohutu CO2 heite vähenemine, kuna suure energiatõhususega klaas võib 2050. aastaks vähendada 37,4 % hoonete CO2 heitest (2).
Klaasvill, vahtklaas ja muud isoleerivad klaaskiust derivaadid on samuti suure tähtsusega hoonete optimaalse isolatsiooni saavutamisel.
(2)
Allikas on Madalmaade teadusinstituudi TNO 2019. aasta aruanne: „Glazing potential: energy savings and CO2 emission reduction“.