C 105/20
DA
Den Europæiske Unions Tidende
4.3.2022
2.3.
Sundhed og sikkerhed 2.3.1.
Den europæiske glasindustri tilbyder kvalitetsjob til en lang række profiler: fra ufaglærte arbejdere til ingeniører på højt niveau.
2.3.2.
Fysisk arbejde i glasindustrien kan være hårdt og undertiden stadig farligt.
Sundheds- og sikkerhedsforan­ staltninger kræver investeringer og har ofte en positiv indvirkning på produktiviteten.
Foranstaltningerne til forebyggelse af erhvervssygdomme forbedres løbende, som det er tilfældet med forebyggelse af silikose, som en del af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter i det europæiske netværk for silikater (NEPSI) om respirabelt krystallinsk silikatstøv.
Sikkerhedskulturen og forebyggelseskulturen har bidraget til jobkvaliteten i sektoren.
2.4.
Alder, uddannelse og erhvervsuddannelse I modsætning til Central- og Østeuropa er de vesteuropæiske landes arbejdsstyrke for det meste ældre (over 50 år) og meget erfaren.
Det bliver stadig vanskeligere at tiltrække nye og yngre arbejdstagere.
At erstatte ældre og erfarne arbejdstagere betyder at uddanne nye arbejdstagere og sætte de nuværende arbejdstagere i stand til at holde trit med innovation og ændringer i branchen.
2.5.
Glas er en meget innovativ sektor 2.5.1.
Tendenser inden for sundhed og trivsel åbner nye muligheder og markeder for bæredygtig, sund, genbrugelig og uendeligt genanvendelig glasemballage i et lukket kredsløb.
Glassektoren arbejder på innovation af design og mere »disruptive« veje til at dekarbonisere produktionsprocessen, hvilket varsler en større forandring i produktionen af glas.
2.5.2.
Glas, der anvendes inden for bygge- og anlægssektoren samt bilindustrien, bliver mere og mere avanceret ved at integrere folie, gasser, belægninger, kameraer, radarer og andre materialer for at øge sikkerheden, isoleringsegenskaberne og dataenes transmission.
Solceller kan integreres i facadeglas eller i bilpanoramiske soltag for at opretholde effektiviteten og generere vedvarende elektricitet.
2.5.3.
Højteknologiske glasprodukter anvendes også i luft- og rumfartssektoren samt forsvarssektoren.
Glasprodukter og kompositmateriale anvendes også i rumfartøjer og satellitter som belægninger, elektronik, sensorer, skærme osv.
Dette gør ikke blot glasindustrien til en højteknologisk og innovativ sektor, men også til en meget strategisk sektor.
2.6.
Konsekvenserne af covid-19 Markedet er blevet presset i nøglesektorer, siden pandemien begyndte, hvilket har resulteret i reduceret produktion med langsom genopretning i visse vigtige glassektorer (planglas, husholdningsglas og fibre).
I 2020 faldt sektoren med 1 % til 14 % afhængig af undersektoren.
I sektoren for planglas, som hovedsagelig betjener byggesektoren og bilindustrien, faldt EU-markedet i 2020 med mere end 10 %.
Selv om udbredelsen inden for byggesektoren har været mere stabil end forventet, er markedet for bilruder fortsat meget svagt til dato.
3.
Glas' bidrag til EU's klimaneutralitet, den cirkulære økonomi, trivsel og den digitale dagsorden 3.1.
Klimaneutralitet 3.1.1.
R e n o v e r i n g s b ø l g e 3.1.1.1.
Glasprodukter er kernen i EU's renoveringsbølge, der har til formål at reducere energiforbruget og CO2-emissionerne fra bygninger drastisk.
Glas med de højeste standarder for energimæssig ydeevne skal anvendes i vinduer til at isolere bygninger.
Dette vil betyde massive CO2 -reduktioner, da højtydende ruder i 2050 kan reducere CO2-emissionerne fra bygninger med 37,4 % (2).
Glasuld, skumglas og andre isolerende glasfiberderivater er også afgørende for at opnå optimal isolering i bygninger.
(2)
Kilde: TNO-rapport fra 2019 — Glazing potential: energy savings and CO2 emission reduction — Glass for Europe.