4.3.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 105/145
3.2.
EØSU støtter Kommissionens plan og flagskibsinitiativer til løsning af udfordringerne med de forskellige typer forurening på en helhedsorienteret måde samt opfyldelse af Parisaftalens forpligtelser og målene for bæredygtig udvikling.
Hvis planen virkelig skal være ambitiøs, bør målsætningerne være helt på linje med anbefalingerne fra WHO. 3.3.
EØSU er enig i tilgangen med at styrke den eksisterende lovgivning på de forskellige områder og tilpasse den, hvor anvendelsen ikke har været vellykket, f.eks.
med hensyn til luft- og vandkvalitet.
Udvalget gentager, at EU's miljøpolitik tydeligt har vist, at utilstrækkelig, fragmenteret og uensartet anvendelse af Unionens miljølovgivning udgør et alvorligt problem i mange medlemsstater (4).
Desuden er problemet ikke manglende viden om, hvad man burde gøre, men manglende gennemførelse af kendte foranstaltninger, der ofte er blevet godkendt for lang tid siden, samt manglende politisk vilje (5). 3.4.
EØSU opfordrer indtrængende Kommissionen til at begynde at indsamle data, så den snart kan udarbejde lovforslag på de områder, hvor sådanne mangler, f.eks.
med hensyn til lys- og vibrationsforurening. 3.5.
I hvor høj grad målene er blevet opfyldt, vil blive vurderet med udgangspunkt i resultaterne fra overvågningen og prognoserne for 2024.
Dette vil åbne debatten om evaluering af ambitionsniveauet og alt efter behov om en mere indgående revision af målene og lovgivningen.
EØSU frygter, at denne proces bliver for langvarig, når man tager i betragtning, hvor kort tid der er tilbage til at opfylde 2030-målene, og mener, at ambitionsniveauet bør hæves lige fra begyndelsen, det vil sige allerede nu. 3.6.
2030-målet vedrørende luftforurening er baseret på referenceår, der ligger alt for langt tilbage i tiden.
Referenceårene for de forskellige målsætninger er ikke de samme, fordi de er baseret på forskellige data og lovgivninger.
Selv om det er korrekt, at lange perioder af akkumulerede data fremmer prognoserne, mener EØSU, at det tidsmæssige udgangspunkt for evaluering af fremskridtene mod målene bør være det samme for alle målene, så der fås et realistisk billede af graden af opfyldelse. 3.7.
Den befordrende ramme bør hjælpe virksomhederne og SMV'erne med at anvende lovgivningen til bekæmpelse af forureningen og bør samtidig holde de administrative byrder på et minimum.
Det er også nødvendigt at skabe en harmoniseret lovramme på internationalt plan, eftersom EU's forurening ikke stopper ved grænserne. 3.8.
EØSU mener, at det — for at skabe forandring — er afgørende med sektorsamarbejde.
Derfor glæder udvalget sig over oprettelsen af interessegruppeplatformen vedrørende nulforurening og udtrykker ønske om at samarbejde gennem den europæiske interessentplatform for cirkulær økonomi eller via andre fora.
Udvalget anbefaler også, at der etableres et tæt samarbejde med tredjelande og fora for samarbejde mellem civilsamfundet i de forskellige regioner, eftersom forurening ikke respekterer grænser.
4.
Særlige bemærkninger 4.1.
EU's støtte til innovation, investeringer og forskning i nyt udstyr og nye teknologier er vigtig for alle virksomheder og for skabelsen af nye kvalitetsarbejdspladser.
Imidlertid er det også nødvendigt at investere i natur og biodiversitet (genopretning af økosystemer og landbrug, der virker genoprettende), velfærd (bæredygtig infrastruktur og energiomstilling til vedvarende energi, bygninger og grøn/offentlig transport) og mennesker (uddannelse og overvindelse af den digitale kløft/efterslæbet inden for FoU, finanspolitiske reformer til skabelse af mere retfærdige og lige muligheder inden for uddannelse, sundhed og miljø). 4.2.
EØSU beklager, at afhjælpning og erstatning i forbindelse med skade forbundet med forurening får mindre opmærksomhed i nulforureningshierarkiet.
Princippet om, at »forureneren betaler«, har ikke vist sig særlig effektivt, hvilket fremgår af det øgede antal forurenede steder, som stadig findes i EU.
Der bør fastlægges foranstaltninger i tilfælde af, at det ikke kan lade sig gøre at udpege de ansvarlige for en forurening, eller hvis de pågældende ikke er i stand til at yde erstatning for skaden. 4.3.
Med hensyn til luftforurening ønsker EØSU at henlede Kommissionens opmærksomhed på partikelmateriale, som er forbundet med millioner af for tidlige dødsfald i hele verden.
I forbindelse med vurdering af partikelmaterialers toksiske virkninger for menneskers sundhed bør der fastsættes et målesystem, der ikke alene er baseret på koncentrationen af masse, men også på størrelse og kemisk sammensætning.
I forbindelse med vurderingen af kilder til partikelmateriale er det vigtigt med partiklernes oxidationspotentiale og de ultrafine partikler, eftersom disse elementer er bestemmende for partiklernes grad af farlighed og bør inkluderes i lovgivning og overvågning vedrørende forurening med partikelmateriale.
(4) (5)
EUT C 110 af 22.3.2019, s. 33.
EUT C 123 af 9.4.2021, s.
76.