C 105/20
CS
Úřední věstník Evropské unie
4.3.2022
2.3.
Zdraví a bezpečnost 2.3.1.
Evropský sklářský průmysl nabízí kvalitní pracovní místa pro širokou škálu profilů: od míst pro nekvalifikované manuální pracovníky až po pracovní místa v technických oborech vyžadující vysokou kvalifikaci.
2.3.2.
Nekvalifikovaná manuální práce ve sklářském průmyslu může být fyzicky namáhavá a ještě pořád může být občas nebezpečná.
Opatření na ochranu zdraví a bezpečnosti vyžadují investice a často mají pozitivní dopad na produktivitu.
Opatření pro prevenci nemocí z povolání jsou neustále zlepšována, jako je tomu v případě prevence silikózy v rámci sociálního dialogu Evropské sítě pro oxid křemičitý (NEPSI) o respirabilním krystalickém oxidu křemičitém.
Kultura bezpečnosti a prevence přispěla ke kvalitě pracovních míst v tomto odvětví.
2.4.
Věk, vzdělávání a odborná příprava Na rozdíl od střední a východní Evropy je pracovní síla v zemích západní Evropy většinou starší (50+) a velmi zkušená.
Je stále obtížnější přilákat nové a mladší pracovníky.
Nahradit starší a zkušené pracovníky znamená zaškolit pracovníky nové a umožnit současným pracovníkům, aby drželi krok s inovacemi a změnami, jimiž sklářský průmysl prochází.
2.5.
Sklářský průmysl je velmi inovativním odvětvím.
2.5.1.
Trendy v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek otevírají nové příležitosti a trhy pro udržitelné, zdravé a opětovně použitelné skleněné obaly donekonečna recyklovatelné v uzavřeném okruhu.
Sklářský průmysl pracuje na inovaci vzorů a na více „přelomových“ způsobech dekarbonizace výrobního procesu, což předznamenává zásadní transformaci ve výrobě skla.
2.5.2.
Sklo používané ve stavebnictví a v automobilovém průmyslu je stále sofistikovanější, neboť se do něj přidávají fólie, plyny, nátěry, kamery, radary a další materiály s cílem zvýšit bezpečnost a zlepšit izolační vlastnosti a přenosnost dat.
V zájmu zachování účinnosti a výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů lze do fasádního skla nebo do panoramatických střešních oken aut zabudovat fotovoltaické články.
2.5.3.
Produkty ze skla vyrobené za použití nejmodernějších technologií se používají rovněž v leteckém a kosmickém a v obranném průmyslu.
Výrobky ze skla a kompozitní materiály, jejichž složku tvoří sklo, se používají také v kosmických lodích a družicích jako nátěry, elektronika, čidla, displeje atd. Díky tomu je sklářský průmysl nejen vysoce technologicky vyspělým a inovativním odvětvím, ale také odvětvím velmi strategickým.
2.6.
Dopady pandemie COVID-19 Od začátku pandemie jsou trhy v klíčových odvětvích oslabeny, což v některých důležitých oblastech sklářského průmyslu (ploché sklo, užitkové sklo, vlákna) vedlo ke snížení výroby a pomalému tempu oživení.
V roce 2020 zaznamenal sklářský průmysl propad o 1 % až 14 % v závislosti na pododvětví.
U plochého skla, které se používá především ve stavebnictví a automobilovému průmyslu, se trh EU v roce 2020 zmenšil o více než 10 %.
Zatímco využívání ve stavebnictví je stabilnější, než se očekávalo, trh s automobilovým sklem zůstává i nadále ve velkém útlumu.
3.
Přínos sklářského průmyslu pro klimatickou neutralitu, oběhové hospodářství, blahobyt a Digitální agendu EU 3.1.
Klimatická neutralita 3.1.1.
R e n o v a č n í v l n a 3.1.1.1.
Výrobky ze skla jsou ústředním prvkem iniciativy U „renovační vlna“, jejímž cílem je drasticky snížit spotřebu energie a emise CO2 z budov.
V zájmu izolace budov bude muset zasklení oken odpovídat nejvyšším normám energetické náročnosti.
To by znamenalo ohromné snížení emisí CO2 z budov, neboť vysoce výkonné zasklení by do roku 2050 mohlo zamezit 37,4 % těchto emisí.
(2) Klíčem k dosažení optimální izolace budov je rovněž skleněná vlna, pěnové sklo a další izolační produkty ze skleněných vláken.
(2)
Zdrojem je zpráva institutu TNO z roku 2019: Glazing potential: energy savings and CO2 emission reduction (Potenciál zasklení: úspory energie a snížení emisí CO2), sdružení Glass for Europe.