C 99/40
SV
Europeiska unionens officiella tidning
1.3.2022
Onsdagen, 7 juli 2021
31.
Europaparlamentet noterar att finansieringen av transporter inom unionen under 2019 var högre än under 2018 (9 325 miljoner EUR jämfört med 8 237 miljoner EUR 2018) och att den minskade finansieringen av vägar och motorvägar uppvägdes av ökad finansiering av järnvägar och lufttransporter.
Parlamentet betonar vikten av att anpassa utlåningspolitiken för transporter och EIB:s transportportfölj till klimatbankens färdplan, särskilt utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn senast 2050, men också till kommissionens kommande strategi för hållbar och smart rörlighet som ett svar på den nya europeiska gröna given, med andra delar av EU:s transportpolitik, samtidigt som man säkerställer en rättvis omställning och en balanserad social och territoriell utveckling.
Parlamentet välkomnar EIB:s åtagande att inte finansiera en utbyggnad av den befintliga flygplatskapaciteten och av hamninfrastruktur för transport och lagring av fossila bränslen.
Parlamentet begär att politiken ska stödja trafikomställningar i riktning mot koldioxidfri rörlighet både för gods och passagerare i städer och storstadsregioner, såsom järnväg, säker cykling och ren kollektivtrafik, särskilt för missgynnade samhällen och orter, och för elinfrastruktur som bygger på förnybar energi.
32.
Europaparlamentet välkomnar EIB:s ledande roll på marknaden för gröna obligationer 2019 genom att utfärda 4,1 miljarder EUR i obligationer för ökad medvetenhet om klimatsituationen och obligationer för hållbar utveckling.
Parlamentet betonar vikten av transparent och trovärdig dokumentation och spårning av intäkter som ligger till grund för obligationer för ökad medvetenhet om klimatsituationen och obligationer för hållbar utveckling, och vikten av att säkerställa överensstämmelse med EU:s taxonomi för hållbar finansiering och EU:s kommande standard för gröna obligationer.
33.
Europaparlamentet välkomnar den kommande revideringen av EIB:s miljömässiga och sociala ram och utvecklingen av klimatrelaterade, miljömässiga och sociala riskhanteringsverktyg för att bedöma fysiska risker, övergångsrisker och systemrisker.
Parlamentet uppmanar EIB att säkerställa att den finns på plats i slutet av 2021.
Parlamentet välkomnar EIB:s åtagande att anta kriterierna om att inte orsaka betydande skada i förordning (EU) 2020/852 (5) som grund, och att fastställa striktare normer när så är motiverat.
EIB:s verksamhet utanför EU
34.
Europaparlamentet erkänner att det viktigaste mandatet för EIB:s transaktioner utanför unionen är det externa utlåningsmandatet, enligt vilket EIB:s transaktioner under perioden 2014–2020 stöddes av en särskild garantifond, med ett tak på 32,3 miljarder EUR, som gav EIB en rättslig grund och en garanti mot förluster vid finansieringstransaktioner i 68 stödberättigade länder utanför EU.
Parlamentet noterar att kommissionen föreslog att det externa utlåningsmandatet inte skulle fortsätta i sin nuvarande form.
Parlamentet noterar inrättandet av en garanti från Europeiska fonden för hållbar utveckling plus (EFHU+) som omfattar nya EIB-mandat.
35.
Europaparlamentet välkomnar EIB:s stöd under 2019 i samband med utformningen av mekanismen för en rättvis omställning, som hjälper de territorier och regioner som påverkas mest av omställningen till en klimatneutral ekonomi, särskilt de som har minst kapacitet att hantera omställningskostnaderna.
Parlamentet betonar EIB:s betydelse för genomförandet av mekanismen under de kommande åren när det gäller att se till att inga regioner hamnar på efterkälken.
36.
Europaparlamentet noterar att unionens utvecklingspolitik kommer att genomföras via det nya instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI), och att EIB är huvudansvarig för genomförandet.
Parlamentet är bekymrat över användningen av EU:s utvecklingsmedel för att minska riskerna för privata investerare, med tanke på att det saknas belägg för att denna finansiering tillhandahåller additionalitet och uppfyller utvecklingsmålen, vilket nyligen rapporterades i slutöversynen av EFHU samt i revisionsrättens yttrande nr 7/2020 av den 11 september 2020.
Parlamentet betonar att givarna måste prioritera bidragsbaserad finansiering som standardalternativ, särskilt för de minst utvecklade länderna för att undvika att skuldbördan ökar.
(5)
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).