1.3.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 99/119 sreda 7. julij 2021
sodelovanje in naložbe na ključnem področju zračne in raketne obrambe; izraža globoko zaskrbljenost zaradi izteka veljavnosti pogodbe o prepovedi jedrskih raket srednjega dosega, kar je povzročilo novo varnostno tveganje zlasti za evropske države; poziva k priznanju in ustrezni obravnavi varnostnih pomislekov Evrope; obžaluje nedavne odstope od pogodbe o odprtih zračnih prostorih;
51. ponovno poudarja, da v celoti podpira zavezanost EU in njenih držav članic Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja kot temelju režima neširjenja jedrskega orožja in razorožitve; poudarja, da je treba sprejeti učinkovite ukrepe za jedrsko razorožitev; ponavlja svojo prejšnjo izjavo, da se mednarodni mir in varnost krepita v svetu brez obstoja in širjenja jedrskega orožja; poziva EU in NATO, naj si prizadevata za ambiciozen program za ohranitev in okrepitev učinkovitih mednarodnih režimov nadzora nad orožjem, razoroževanja in neširjenja orožja kot temeljev svetovne, čezatlantske in evropske varnosti, ter želi spomniti, da je treba izvajati politike, zasnovane tako, da spodbujajo zmanjševanje vseh zalog jedrskega orožja, ter določiti omejitve za uporabo hiperzvočnih izstrelkov; izraža zaskrbljenost zaradi trenutnega razvoja in pobud v Iranu v zvezi z njegovim programom za bogatenje urana; ponovno izraža svojo nadaljnjo podporo skupnemu celovitemu načrtu ukrepanja kot najboljšemu možnemu sredstvu za pridobitev zagotovil o izključno miroljubni uporabi jedrske energije v Iranu; pozdravlja nadaljevanje pogovorov in poziva vse strani, naj ponovno zagotovijo popolno skladnost;
52. poziva EU in njene institucije, naj na podlagi „celostnega pristopa“ razvijejo tako skupno varnostno in obrambno kulturo, ki bo spoštovala poseben značaj varnostne in obrambne politike posameznih držav članic, kot strateški pristop, in sicer skozi ves proces oblikovanja politik, zlasti pa pri sprejemanju odločitev na področjih trgovine, upravljanja dobavnih verig, pregleda naložb, razvojnega sodelovanja, infrastrukture, mobilnosti in digitalnih tehnologij; poudarja ključno vlogo strateškega kompasa v zvezi s tem; poudarja, da imajo institucije EU na področjih, kot so hibridne in kibernetske grožnje ter boj proti dezinformacijskim kampanjam, veliko možnosti za oblikovanje skupnih ukrepov za odzivanje; v zvezi s tem pozdravlja sveženj o varnostni uniji iz decembra 2020 in meni, da je to ustrezen prvi korak, ki mu morajo čim prej slediti nadaljnji ukrepi; je seznanjen s predlogom direktive o varnosti omrežij in informacij 2;
53. poudarja pomen vojaške mobilnosti pri zagotavljanju hitrega gibanja sil znotraj in zunaj EU, kar je pomembno za učinkovito in preventivno obrambo; poziva EU in njene države članice, naj okrepijo prizadevanja za nadaljnje zmanjšanje postopkovnih ovir za vojaško mobilnost; pozdravlja nepogrešljivo vlogo EU pri krepitvi vojaške mobilnosti in zahteva, naj se znatno povečajo prizadevanja za izvajanje tega projekta, zlasti v okviru PESCO, pa tudi s spodbujanjem držav članic, da bi za svojo industrijsko bazo zagotovile spodbude za predlaganje konkurenčnih projektov, upravičenih do sofinanciranja EU; poziva k večji sinergiji med različnimi udeleženimi akterji na strani EU; poudarja, da je za uspeh vojaške mobilnosti potreben pristop celostnega upravljanja, ki bi moral vključevati institucije EU, države članice in NATO; poziva k razmisleku o akcijskem načrtu, v katerem bi se osredotočili na skupne interese EU in Nata na področju vojaške mobilnosti s povečanjem ambicij na področjih, kot so digitalizacija, kibernetska odpornost prometne infrastrukture in sistemov ter možnost za uporabo rešitev umetne inteligence za namene vojaške mobilnosti; meni, da projekt dokazuje dodano vrednost sodelovanja med EU in Natom, pa tudi to, kako o lahko EU s svojimi instrumenti in pristojnostmi prispeva k Natovi kolektivni obrambi; pozdravlja, da je bil za skupne obrambne projekte dodeljen znaten znesek sredstev EU, čeprav ne tolikšen, kot je bilo prvotno načrtovano; opozarja, da je 38 od 46 potekajočih projektov PESCO v skladu s prednostnimi nalogami Nata na področju obrambnega načrtovanja, in podpira morebitno udeležbo tretjih držav pri teh projektih v skladu z določbami ustreznega sklepa Sveta;
Na poti k ambicioznemu partnerstvu
54. v celoti podpira izjavo v nedavnem sporočilu Nata, da je Evropska unija še vedno edinstvena in bistvena partnerica Nata; zato poudarja svoje trdno prepričanje, da je treba odnose med EU in Natom nadgraditi, da bodo dosegli resnično strateško raven, da bi tako uresničili celoten potencial partnerstva na podlagi že doseženega izjemnega napredka in s skupnim ciljem izgradnje pristnega odnosa med organizacijama; poziva k rednim posebnim vrhom, na katerih bodo sodelovali vsi voditelji držav in vlad Nata in EU, da bi se na najvišji ravni ohranilo zaupanje in razumevanje, ter izraža svojo dolgoročno vizijo, da bi ustanovili partnerski svet EU in Nata; poleg tega spodbuja razpravo o ustanovitvi stalnega sveta obrambnih ministrov EU, ki bi moral biti tesno povezan s srečanji obrambnih ministrov Nata; v zvezi s tem opozarja na načelo vključevanja;