1.3.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 99/69 Miercuri, 7 iulie 2021
Chestiuni nesoluționate privind toxinele Bt H. întrucât analizele toxicologice pentru autorizarea organismelor modificate genetic se efectuează pe toxine Bt izolate; întrucât testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate semnificative, deoarece toxinele Bt din culturile modificate genetic, cum ar fi porumbul, bumbacul și boabele de soia, sunt inerent mai toxice decât toxinele Bt izolate; întrucât acest lucru se datorează faptului că inhibitorii de protează (PI), prezenți în țesutul vegetal, pot crește toxicitatea toxinelor Bt prin întârzierea degradării lor; întrucât acest fenomen a fost demonstrat într-o serie de studii științifice, inclusiv unul realizat pentru Monsanto în urmă cu 30 de ani, care a arătat că chiar și prezența unor niveluri extrem de scăzute de PI a sporit toxicitatea toxinelor Bt de până la 20 de ori (11); I. întrucât aceste efecte nu sunt luate în considerare în evaluările riscurilor efectuate de EFSA, chiar dacă sunt pertinente pentru toate plantele Bt aprobate pentru import sau cultivare în Uniune; întrucât nu pot fi excluse riscurile pe care le prezintă această toxicitate crescută ca urmare a interacțiunii dintre inhibitorii de protează și toxinele Bt pentru oamenii și animalele care consumă alimente, respectiv furaje care conțin toxine Bt; J. întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la toxinele Bt și că anumite toxine Bt pot avea proprietăți adjuvante (12), ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact; K. întrucât se consideră că evaluarea posibilelor interacțiuni ale reziduurilor de erbicide și ale metaboliților acestora cu toxinele Bt nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA GMO și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul evaluării riscurilor; întrucât acest lucru este problematic, deoarece se știe că reziduurile de la pulverizarea cu glufosinat perturbă microbiomul, ceea ce poate, de exemplu, intensifica reacțiile imune în combinație cu toxinele Bt (13);
Culturile Bt: efectele asupra organismelor nevizate și rezistența crescută L. întrucât, spre deosebire de utilizarea insecticidelor, unde expunerea are loc în momentul pulverizării și, ulterior, pentru o perioadă limitată, utilizarea culturilor MG Bt conduce la expunerea continuă a organismelor vizate și a celor nevizate la toxinele Bt; M. întrucât ipoteza că toxinele Bt prezintă un singur model de acțiune specific obiectivelor nu mai poate fi considerată corectă, iar efectele asupra organismelor nevizate nu pot fi excluse (14), întrucât se pare că un număr tot mai mare de organisme nevizate sunt afectate în multe feluri; întrucât 39 de publicații evaluate inter pares în care se raportează efecte adverse semnificative ale toxinelor Bt asupra multor specii „din afara gamei” sunt menționate într-un articol de sinteză recent (15); întrucât o serie de organisme nevizate din Uniune ar putea fi expuse la toxine Bt prin scurgeri, deșeuri și gunoi de grajd rezultate din importul de culturi Bt; întrucât nu au fost evaluate efectele asupra organismelor nevizate în cadrul evaluării riscurilor; N. întrucât evaluarea riscurilor nu a luat în considerare dezvoltarea rezistenței dăunătorilor vizați la toxinele Bt, ceea ce ar putea duce la utilizarea unor pesticide mai puțin sigure pentru mediu sau la creșterea dozelor și a numărului de cereri de culturi MG în țara de cultivare; întrucât Agenția pentru Protecția Mediului din SUA plănuiește eliminarea treptată a numeroși hibrizi de porumb Bt, precum și a unor soiuri de bumbac Bt, în următorii trei-cinci ani, din cauza creșterii rezistenței insectelor la astfel de culturi (16);
(11) (12) (13) (14) (15) (16)
MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, p. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051 A se vedea prezentarea de sinteză: Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, mai 2016, 36(5), p. 630 648,https://onlinelibrary.wiley.com/doi/ full/10.1002/jat.3252 Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, January 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp. efsa.2019.EN-1551 A se vedea, de exemplu, Hilbeck, A., Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science, 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071 Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops.
EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES, 2020, p. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn