1.3.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 99/119 Miercuri, 7 iulie 2021
domeniul-cheie al apărării aeriene și antirachetă; își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu expirarea Tratatului privind forțele nucleare cu rază medie de acțiune, care a creat un nou risc de securitate, în special pentru țările europene; solicită ca îngrijorările Europei în materie de securitate să fie recunoscute și tratate corespunzător; regretă recentele retrageri din Tratatul „Cer deschis”;
51. își reafirmă sprijinul deplin pentru angajamentul UE și al statelor sale membre față de TNP ca piatră unghiulară a regimului de neproliferare și de dezarmare nucleară; subliniază necesitatea de a lua măsuri efective în direcția dezarmării nucleare; reiterează declarația sa anterioară potrivit căreia pacea și securitatea internațională sunt întărite într-o lume lipsită de existența și proliferarea armelor nucleare; îndeamnă UE și NATO să facă eforturi de adoptare a unei agende ambițioase pentru menținerea unui control internațional efectiv asupra armamentelor, pentru dezarmare și regimuri de neproliferare ca pietre unghiulare ale securității mondiale, transatlantice și europene și reamintește necesitatea de a urma politici de continuare a reducerii arsenalelor nucleare și de a limita desfășurarea de rachete hipersonice; își exprimă îngrijorarea cu privire la evoluțiile și inițiativele actuale din Iran în ceea ce privește programul său de îmbogățire a uraniului; își reiterează sprijinul continuu pentru Planul comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) ca cel mai bun mijloc posibil de a obține asigurări cu privire la o utilizare exclusiv pașnică a energiei nucleare de către Iran; salută reluarea discuțiilor și invită toate părțile să revină la conformarea deplină cu acesta;
52. face apel ca UE și instituțiile sale, pe baza „abordării integrate”, să dezvolte atât o cultură a securității și apărării comune care să respecte caracterul specific al politicilor de securitate și apărare ale statelor membre, precum și o abordare strategică, pe tot parcursul procesului său de elaborare a politicilor, care ar trebui să se aplice în special deciziilor din domeniile comerțului, gestiunii lanțurilor de aprovizionare, examinării investițiilor străine, cooperării pentru dezvoltare, infrastructurii, mobilității și tehnologiilor digitale; subliniază rolul esențial pe care Busola strategică îl are în această privință; subliniază că, în domenii cum sunt amenințările hibride și cibernetice, precum și combaterea campaniilor de dezinformare, instituțiile UE sunt bine poziționate pentru a elabora răspunsuri comune; salută, în acest sens, pachetul privind uniunea securității din decembrie 2020 și consideră că acesta este un prim pas bun care trebuie urmat rapid de alte acțiuni; ia act de propunerea de directivă NIS 2;
53. subliniază importanța mobilității militare pentru asigurarea unei mișcări rapide a forțelor în interiorul și în afara UE, ceea ce este important pentru o apărare eficace și preventivă; invită UE și statele sale membre să-și intensifice eforturile pentru a reduce în continuare barierele procedurale din calea mobilității militare; salută rolul indispensabil al UE în consolidarea mobilității militare și cere o creștere semnificativă a eforturilor depuse pentru implementarea acestui proiect, în special prin PESCO, dar și prin încurajarea statelor membre de a-și stimula bazele industriale să propună proiecte competitive eligibile pentru cofinanțare din partea UE; solicită mai multe sinergii la nivelul UE între diferiții actori implicați; subliniază că este necesară o abordare la nivelul întregii administrații care să implice instituțiile UE, statele membre și NATO pentru ca mobilitatea militară să aibă succes; face apel să se ia în considerare un plan de acțiune axat pe interesele comune UE-NATO în ceea ce privește mobilitatea militară crescând nivelul de ambiție în domenii precum digitalizarea, reziliența cibernetică a infrastructurii și a sistemelor de transport, precum și posibilitatea utilizării soluțiilor de inteligență artificială în beneficiul mobilității militare; consideră că proiectul demonstrează valoarea adăugată a cooperării UE-NATO, fiind și dovada modului în care instrumentele și competențele UE pot contribui la apărarea colectivă a NATO; salută faptul că au fost alocate sume semnificative din fondurile UE pentru proiecte de colaborare în domeniul apărării, deși nu corespund dezideratelor inițiale; reamintește că 38 dintre cele 46 de proiecte PESCO actuale corespund priorităților NATO de planificare a apărării și salută participarea potențială a țărilor terțe la astfel de proiecte, în conformitate cu dispozițiile deciziei relevante a Consiliului;
Către un parteneriat ambițios
54.
subscrie pe deplin la declarația din recentul comunicat al NATO potrivit căreia Uniunea Europeană rămâne un partener unic și esențial pentru NATO; reiterează, în acest context, convingerea fermă că relațiile UE-NATO trebuie să fie aduse la un nivel strategic real pentru a atinge întregul potențial al parteneriatului, pe baza progreselor fără precedent realizate deja și cu obiectivul general de a edifica o relație reală între organizații; invită la desfășurarea de summituri speciale periodice, cu participarea tuturor șefilor de stat și de guvern din NATO și UE pentru a menține încrederea și înțelegerea la cele mai înalte niveluri și își exprimă viziunea pe termen lung de creare a unui consiliu de parteneriat UE-NATO; încurajează, de asemenea, o discuție privind crearea unui consiliu permanent al miniștrilor apărării din UE, care să colaboreze îndeaproape cu reuniunile miniștrilor apărării din cadrul NATO; subliniază principiul incluziunii în această privință;